E L

E L

E L

L I O

L L I O

I

T T

O

T T T T

NAGYFERENCZI LÁSZLÓ

KERÜLJ ELŐNYBE

ELLIOTTAL

É P Í T Ő E L E M E K

Gábor

Agócs

gagocs@me.com

Nagyferenczi László

K E R Ü L J E L Ő N Y B E

E L L I O T TA L

építőelemek

“A tőzsde nem más, mint

az emberiség kollektív

reménye és félelme a jövővel

kapcsolatban.“

Bernard Baruch

©TraderSkillset, 2015

TA R TA L O M

Első rész

SÉMA ÉS PSZICHOLÓGIA 3. oldal

Filozófia és a tőzsdei valóság – Felfedezés az alapvető sémáról – Az impulzus öt hulláma – A ciklus két oldala – Fraktálszerkezet és logaritmikus spirál – Trendek, szintek, jelölések – Csordaszellem és a biológia magyarázat – Társadalomtudományi hipotézis – Karakterjegyek

Második rész

ALAKZATOK ÉS VEZÉRLŐELVEK

28. oldal

Záró diagonál – Indító diagonál – Megnyúlás – Csonka impulzus – Zigzag és dupla zigzag – Flat – Háromszögek – A váltakozás vezérlőelve – Korrekciók mélysége vezérlőelv – Vezérlőelvek a DJIA történelmi grafikonján – Fibonacci matematika

– Fibonacci retracement – Trendirányú Fibonacci kivetítés Kiadó: TraderSkillset

Borító es belív terv: Beata Kozma

A mű szerzői jogilag védett!

Minden jog, így különösen a sokszorosítás, terjesztés és fordítás joga fenntartva. A mű a szerző írásbeli hozzájárulása nélkül részeiben sem reprodukálható, elektronikus rendszerek felhasználásával nem dolgozható fel, azokban nem tárolható, azokkal nem sokszorosítható és nem terjeszthető.

Engedély kérés a coaching@TraderSkillset.com email címen.

Gábor

Agócs

gagocs@me.com

ELSŐ RÉSZ

SÉMA ÉS PSZICHOLÓGIA

Filozófia a hullámok alapelvéről és a tőzsdei valóságról Az Elliott-i hullámelmélet önmagában nem kereskedési módszer, hanem a természetben megfigyelhető növekedési modell, amely egyszerre alkalmazható a társadalmi folyamatok, a kultúra, a politika, és ami nekünk fontos, a tőzsdei árfolyamok értelmezésére és az értelmezésből levezethető várakozások megfogalmazására.

Véges számú, ismétlődő alakzat és az összekapcsolódásuk definiálásával írja le a pénzügyi piacok viselkedését, végtelen fejlődését és fel-le ingadozását. Segítségével az aktuális árfolyamszint trenden belüli helyzetére, a következő elmozdulás irányára és nagyon gyakran a mértékére vonatkozóan is egészen specifikus szcenáriókat, vagyis forgatókönyveket állíthatunk fel. Fontos a többes szám, mert szinte sohasem egy, és csakis egy lehetséges kimenetel van, nemcsak egyféle előrejelzés készíthető.

Elliott elmélete bizonyos szabályszerűségek mentén egyszerre többféle álláspont és szcenárió létjogosultságát is elismeri. Sok érdeklődőt elriaszt ez a tulajdonsága, pedig a tömegben cselekvés pszichológiai folyamatai által űzött árfolyamok világában nincs egyértelmű bizonyosság, mindig több kimenetel lehetséges.

Gyakran pálcát törnek a hullámok alapelve (Elliott Wave Principle - röv.: EWP) felett, mondván, hogy Elliott elméletét alkalmazó elemzők sokszor eltérő értelmezéssel állnak elő ugyanazon árfolyammozgás kapcsán, ezért tévesen arra következtetnek, hogy szubjektív az alkalmazása. Máskor az EWP ellen érvelve hibának róják fel, ha több alternatíva marad az asztalon egy mozgás értelmezése kapcsán. Márpedig a piacok objektív valóságához épp a többféle alternatívában gondolkodás, sokszor a több irányra felkészülés áll közel. A legtöbb kereskedő gyenge pontja, hogy nem képesek a piac mindkét oldalát meglátni. Amint valamilyen módon véleményt alkottak az irányt il etően, azon nyomban egyben ragaszkodni, kötődni is kezdenek elképzelésükhöz, így kizárólag a piac kiválasztott oldalát hajlandóak végiggondolni és kereskedni. A tőzsdén az objektivitás a többfelé gondolkodás képessége, amely a tőzsdei kereskedő legjobb érdekeit szolgálja. A kezdeti véleményünk sokszor, sőt akár az esetek több mint felében nem állja meg a helyét. Legjobb, ha ezt 3

gyorsan felismerjük, és máris váltani tudunk az addig alternatív megoldás irányába.

A legtöbben azért nem rendelkeznek a gyors váltás előnyével, mert noha az árfolyam mozgása nem erősítette meg az elképzelésüket, még mindig a kezdeti és egyben egyetlen lehetőségükre összpontosítanak.

Elliott rendszere a többféle lehetséges kimenetel ellenére is képes a szabályaival meghatározni az egyes A tőzsdén az

szcenáriók érvényességi határát. Az elméletet alkalmazó objektivitás a

kereskedő pontosan, és objektív szempontok mentén

tudja kijelölni azt a pontot, ameddig a piac igazolja többfelé gondolkodás

az általa valószínűbbként preferált forgatókönyvet.

képessége

Másrészt az ún. vezérlőelvek útmutatásával mindig lehetséges a különféle, ki nem zárható szcenáriók rangsorolása a bekövetkezés valószínűsége szerint. A rendszer objektivitása nem elsősorban a szcenáriók rangsorolása tekintetében biztosított, hanem abban, hogy minden egyes kiválasztott szcenárió mellé egyértelműen meghatározható az árfolyamszint, amelynek átlépésével a piac érvényteleníti az elképzelést. Az ilyen kritikus szint típusú határokat az egyes alakzatokra vonatkozó szabály szintű definíciók adják.

Valószínűbb esemény és a véletlenszerűség

A sikeres tőzsdei karrier egyik sarokpontját egy szemléletbeli kérdésben találjuk meg. A hétköznapokban megszoktuk, hogy a jól elvégzett munka után jár a jutalom, legegyszerűbben a havi fizetés formájában. A tőzsdén ezzel szemben a jól elvégzett elemzés és körültekintő tervezés jutalma a megfelelő valószínűséggel, de korántsem mindig bekövetkező várt esemény. Vagyis a hozadék nem közvetlenül maga a profit, hanem mindössze a jobb esély a konzisztens profitra.

A kollektív emberi viselkedés által létrehozott hullámok ott vannak a grafikonon. Amikor felismerjük a nyomokat, akkor meg tudjuk állapítani, melyik kimenetelt választja nagyobb valószínűséggel a piac, melyik szcenárióban van az előny. Azonban az esetek elég nagy részében mégis valamelyik kevésbé valószínű, alternatív útra tér az árfolyam.

A példa kedvéért képzeljünk el egy olyan forgatókönyvet, amit az esetek 52

százalékában követ a piac. Amikor megjelenik az alakzat, amelyből következ-4

tetünk, akkor semmiféle fogódzónk nincs arra vonatkozóan, hogy a piac éppen Gábor

Agócs

gagocs@me.com

pont most választja a gyakoribb szcenáriót, vagy pedig az alternatív Elliott-i forgatókönyvekből látunk majd egyet A valószínűség,

kibontakozni. Mert véletlenszerűen következik be az egyik, a piaci valóság

vagy a másik. Az operatív jelölés elkészítése, majd az alapján felépített

egyéb belépési kritériumaink körültekintő megkeresése után nincs értelme sokat foglalkozni a további szűréssel, várakozásaink adják

ugyanis nem lehet a vesztes kereskedési szituációkat a sikeres tőzsdei

kikerülni, vagy megelőzni. Csak annyit tudunk, hogy a preferált szcenáriónk 100-ból 52 alkalommal bekövetkezik, karrier alapját

és 48 alkalommal nem. Teljességgel esélytelen eltalálni a sorozatot, amely szerint a kiemelt, legvalószínűbb operatív változat és a 2-3, vagy több komoly alternatíva váltják egymást; csak azt tudhatjuk, százból melyik, hány alkalommal fordul elő.

A valószínűség mint piaci valóság megértése alapján felépített várakozásaink adják a sikeres tőzsdei karrier alapját. Ha ezt nem sikerül elfogadni és a biztos kimenetel gondolatától, és az arra rámutató Szent Grál keresésétől elszakadni, akkor annak küzdés, félelem, bizonytalankodás, sőt egyes esetekben blokkolás és fájdalom lehet az eredménye.

Elliott modellje épp a fent említett két sajátossága, tehát a többféle lehetséges kimenetel elfogadása és a valószínűségekben gondolkodás miatt állja meg a helyét bármilyen likvid piacon, ahol a szereplők száma eléri azt a kritikus sokaságot, amelyben a tömegben cselekvés jellegzetességei érvényre jutnak.

A piaci realitás Elliott-i ábrázolása azért jelentős, mert a főleg pusztán matematikai formulákkal kereskedési szignálokat generáló módszerekkel szemben, az EWP

kontextust ad az értékeléshez. Képes meghatározni egy szignál értékű piaci jelenség előzményét és feltételekhez köthető kilátásait. A kontextus beazonosítása által alkalmas annak eldöntésére, hogy az adott összefüggésben mekkora a megbízhatósága, illetve egyáltalán mikor van értelme a jelzésnek, esetleg mikor jobb figyelmen kívül hagyni egy pusztán mechanikus be-, vagy kilépési szignált.

Mivel a trend egyszerre több szintjét definiálja, ezért a modellben gondolkodó kereskedő számára lehetővé teszi egy magasabb trendszint, vagy idősík belépését időben előre jelezni, felismerni. Később látni fogjuk, az árfolyam egy adott elmozdulása a tucatnyi, éppen különböző mértékben aktív és különböző 5

üzemmódban, il etve fázisban mozgó trendszint, mint erőhatások eredője. Ha a trend egy magasabb rendje (amely egyben a nagyobb idősíkon tevékenykedő kereskedők egy csoportját jelképezi) korrektív üzemmódból trendelőre vált, az könnyedén átgázol a kevesebb erőt és kevesebb tőkét reprezentáló, valamint alacsonyabb fájdalom-küszöbbel rendelkező alacsonyabb rendű tendencián. Kevesen gondolnak a kontextus és a többféle kimenetelre tervezés mentális jelentőségére; könnyebb vele elfogadni a piacon uralkodó erőviszonyok megváltozását, vagy épp fennmaradását. Végső

soron támogatja a kereskedési terv fegyelmezett végrehajtását. Akár igazunk volt a várakozásaink megfogalmazásával kapcsolatban, akár nem.

A régi frázis, miszerint „a piaci trenddel nem vitatkozunk” Elliott világában inkább így hangzik: A visszatérő magasabb szintű, domináns trenddel nem vitatkozunk, amíg az igazolhatóan arányos és szerkezetileg komplett nem lett. Vagyis igyekszik válaszolni rá, hogy melyik idősík, vagy trendszint tendenciájával nem vitatkozunk és mi az a pont, ameddig nem. Mikor érdemes egy idősík aktuális trendirányú mozgásával tartani, vele azonos irányba kereskedni és mikor higgyünk egy fordulós jelzésnek? Ez a kérdés az első kihívás, amellyel egy árfolyammozgás értékelésekor szembesülünk.

Többféle párhuzamot találunk a klasszikus technikai analízis és a hullámok alapelve között, de ellentétben a klasszikus alakzatokkal, Elliott formációi legkevésbé sem elszigetelt egységek, nem lógnak a levegőben. Mint azt látni fogjuk a belső szerkezetükre, arányaikra, kapcsolódásuk törvényszerűségeire, sorrendjükre, funkciójukra, valamint a kontextusra és a kimenetelre vonatkozó vezérlőelvek precízen, részletesen kidolgo-zottak. Nyilván kitartó gyakorlás szükséges ahhoz, hogy mindenre képesek legyünk odafigyelni. Elliott-os körökben közszájon forog a szólás-mondás, miszerint „Elliott hul ámaival borzasztóan nehéz a kereskedő élete, de nélküle egyszerűen elképzel-hetetlen”. Persze, hiszen itt egy-egy alakzat típushoz specifikus szerkezeti paraméte-rek, minimum és maximum elvárások, „ha-akkor” feltételek tartoznak. Cserébe semmi sem teszi ennyire kézzelfoghatóvá az igencsak komplex tőzsdei realitást.

Összefoglalásul: Amikor Elliott hullámaival dolgozunk, akkor az elemzési fázisban elsősorban az árfolyam jelenlegi helyzetének meghatározása és ezzel együtt a tágabb összefüggés, a kontextus feltárása, valamint a lehetséges forgatókönyvek összeírá-

sa és a valószínűség szerinti rangsor felállítása a feladatunk. Nincs egyértelmű és biztos kimenetel, sőt talán az előrejelzés szó használata helyett is hasznosabb 6 a várakozások megfogalmazásáról beszélni.

Gábor

Agócs

gagocs@me.com

Ne feledjük, sok esetben annyira csekély a forgatókönyvek valószínűsége közötti különbség, hogy a rangsorolás jóformán csak sok év tapasztalatból fakadó egyéni preferencia kérdése. Az érvényességi határok feltérképezése által azonban jelentős segítség a valós idejű kereskedési döntések alkalmával.

Felfedezés az alapvető sémáról

Ralph Nelson Elliott (1871. július 28 -1948. január 15.), a zseniális feltaláló eredeti hivatását tekintve az amerikai kormány alkalmazásában tevékenykedő könyvelő és a szervezésért felelős projektmenedzser volt. Az 1930-as években arra kereste a választ, hogy miként lehetett volna a nagy piaci trendeket – akár például az 1929-es piaci összeomlást – előre látni. Ritka kivételes rendszerező képessége és aprólékos vizsgálódása a Dow Jones Index éves, havi, heti, napi, órás és félórás bontású törté-

nelmi grafikonjain végül sikerrel járt. 1934-re felfedezte az alapvető hul ámformát és a hozzá tartozó szabályszerűségeket, amelyekkel képes volt leírni az összes addig bekövetkezett piaci mozgást.

Noha maga Elliott nem zárta ki más uralkodó formák létezését, ma már kétségtelen, az általa felfedezett öt hullámból álló alakzat ismétli önmagát az idők kezdetétől egészen a mai napig. Ha egy impulzusnak nevezett öt hul ám együttese elkészül, akkor az más egységekhez kapcsolódva egy még nagyobb öt hullámból álló épülő forma építőelemévé, egyik alárendelt szakaszává válik. Ezt a forma a formában végtelen ismétlődést nevezte ő Wave Principle-nek, vagyis a „hullámok alapelvének” .

Akik továbbvitték

Elliott 1934 novemberére kellő magabiztosságot érzett a felfedezése kapcsán, hogy felfedje azt az akkori pénzügyi szakértői elit legalább egy tagja előtt.

Charles J. Collins-ra esett a választása, akinek levélben adta elő, kezdetben mint a szerinte alapvetően hiányos Dow elmélet szükségszerű kiegészítését.

Hogy meggyőzze Collins-t az elmélete működéséről rendszeres táviratokban küldte meg neki a piaci fordulatokra vonatkozó jelzéseit.

Collins irányította Elliott figyelmét a Fibonacci matematikára, ezzel együtt a természetben megfigyelhető növekedési formákra, amelyek végül magyarázatot adtak a felfedezéséhez. Ő vezette be a hullámelmélet felfedezőjét a Wall Street-i körökbe. Collins maga is számos előrejelzést készített 7

Elliott módszerével, többek között 1966 első hónapjában publikálta a DJIA 1000-es szintje körül készült elhíresült jóslatát, amely az 535 pontos index értéket vetítette előre egy évtizedes hármas szerkezetű bear piac keretében.

A piacok 8 év múlva érték el a mélypontjukat 570-nél.

Közben még korábban, 1960-ban Hamilton Bolton az addigra kibontakozó bull piac folytatásának célárát a 999 pontos szintben jelölte meg. Hat évvel később, 1966-ban 1001 volt végül a csúcs. Bolton volt, aki valójában publikációival életben tartotta Elliott elméletét. Tőzsdei brókerként már 1939-tól olvasta Elliott cikkeit, maga vette fel a kapcsolatot vele és talán egy alkalommal találkoztak is. Szintén személyesen ismerte Collins-ot, erről tanúskodik a mintegy 120 ismert levélváltás 1955 és 1967 között. Bolton intézményi körökben komoly pénzügyi szaktekintélynek számított, de mégis mint minden idők legsikeresebb, legpontosabb Elliott-os elemzőjeként írta be magát a törté-

nelembe. Elliott halála után ő adta ki az első könyvet az EWP-ről 1960-ban.

Alfred John Frost személyesen mind Collins-tól, mind pedig Hamilton Bolton-tól első kézből tanult. Utóbbinak nemcsak barátja, de a ’60-as évek elején, üzlet-és munkatársa volt. Frost-ot 1976-ban kereste meg a hullámok elve után kutatva a Merryll Lynch egyik technikai elemzője Robert Prechter. A hullámok elméletét mai közismert formájára ők ketten szerkesztették össze 1978-ban az Elliott Wave Principle – Key to Market Behavior c. könyvben. Később Prechter Elliott Wave International elnevezéssel alapította meg saját előrejelző

cégét, és médiaszerepléseivel az elmélet modern arcává vált.

Elliott mániákusan törekedett kijavítani minden hibát az elméletében, hogy a lehető legtökéletesebb előrejelzést készíthesse el. Minden törekvése az volt, hogy megtalálja az ismétlődő formákat, amelyekkel képes megmagyarázni, miként és miért jönnek létre a piaci trendek és a fordulópontok az árfolyamgörbéken. Akik ismerték, azt mondják, nagyon tudott fókuszálni, sőt a felfedezése után kifejezetten érdektelenné vált számára minden más. Szerette volna, hogy amit az utókorra hagy, valóban teljes, lényeges és jól hasznosítható legyen. Főleg, ha ennyire jelentős felfedezésről van szó. Sikerült ugyanis megtalálnia azt a legegyszerűbb modellt, amivel mindenegyes tőzsdei mozgás legapróbb részlete is értelmezhető. 1946-ban, 75 éves korában a minden addigi megfigyelését összefoglaló könyvével Nature’s Law – The Secret of the Universe címmel végül beírta magát a történelembe. A halála óta eltelt bő hat évtizedben alig pár apróságban kellett kiegészíteni az 8 eredetileg is komplett alkotást.

Gábor

Agócs

gagocs@me.com

Az impulzus öt hulláma

Charles Dow elmélete már az 1800-as évek végén is tartalmazott utalást az árfolyamok három fázisban bekövetkező emelkedésére. Általános és elnagyolt elvi kitételeket fogalmazott meg, amelyekre nem lehetett kereskedési stratégiát építe-ni. Ugyanakkor kétségtelen érdeme volt az önmagukat ismétlő árfolyammozgá-

sok ideájának felfedezése és megfigyelése. Dow szerint az első emelkedő szakasz felfelé araszolása egy lassú elmozdulás a túlzott pesszimista értékelésből egy olyan időszakban, amikor még mindig a pesszimizmus és a hitetlenkedés az úr. A középső

fázis a felismerésről szól, amikor a javuló fundamentumok és üzleti kilátások hatására mindenki számára nyilvánvalóvá válik az új trend. Végül a harmadik szving eufóriájában a piac túlértékeli a fundamentumot, és már-már kaszinóvá teszi a tőzsdét. Vagy ahogy Robert Prechter forgalmaz, „ a tömeg már csak fantáziákat vásárol”. Dow azt is megjegyezte, hogy minden egyes szakasz végét a megelőző mozgás legalább 3/8-ának megfelelő kontratrend (korrekció) jelzi.

El iott jól ehet ismerte és felhasználta Dow elméletét, de mind pontosságban, mind részletességben, mind pedig az okok feltárásában túllépett rajta. Először is felfedezte, hogy a három fázisban trendelő mozgás független a tőzsdei terméktől, azaz lehet szó részvénypiacról, nyersanyagokról, devizáról, kötvényekről, vagy kamatokról, ha likvid piacokra tekintünk, akkor a kép mindig ugyanaz.

Az 1. ábrán az öt hul ám-

5

árfolyam

ra tagolódó impulzust látunk,

3 4. hullám

amelynek jelölésére 1-től 5-ig

5. hullám

használjuk a számokat. Az 1-es,

4

3-as és 5-ös hullám az eggyel

[v]

magasabb trend irányába előre

Kinagyítva a 3.

[iii]

mozdítja a piacot, míg a 2-es és

3. hullám

belső szerkezete

[iv]

4-es hullám a két közbeékelődő

1 2. hullám

korrekció, amely átmenetileg

[i]

megszakítja, de nem fordítja

1. hullám

meg a trendszerű mozgás irányát.

2

[ii]

Az uralkodó trend irányában

idő

ilyen ötös tagolású szerkezetek

haladnak előre, akár perceket,

1. ábra Impulzus, az alapvető forma

9

akár órákat, vagy néhány hetet, esetleg éveket, vagy évtizedeket tekintünk át egy grafikonon. Az öt hullámból álló impulzus, vagy magyarra fordítva lökéshullám, ugyan a legalapvetőbb építőelem, de csak az egyik Elliott 13 alakzata közül.

Amióta tőzsde a tőzsde, azóta nem volt még kivétel, minden mozgás Elliott alakza-taiból áll(t). A trend végső, legmagasabb kiépülő szintjén mindig igaznak bizonyult az alábbi három lökéshullám szabály:

Ô

A 2 -es hullám nem megy az 1 -es hullám kiindulási pontján túlra, azaz a második hullám mint ellenirányú mozgás mélysége legfeljebb az első hullám hosszának 100%-a. A 2-es legtöbbször sokat halad az egyes hullámmal szemben, tehát mély korrekciót valósít meg, de ez a jellegzetessége nincs a szabályok kategorikus szintjén, hanem csupán egy igen gyakori jelenség.

A szabály értékű, vagyis mindig érvényes kitétel csupán ennyi: a kettes hullám korrekció (angolul: retracement) nem lehet több mint 100%.

Ô

Az 1 -es, 3 -as és 5 -ös hullámok közül a 3-as hullám sohasem a legrövidebb, sem %-ban, sem pedig pontértékben. Elliott ezen szabálya nem zárja ki, hogy az 1-es vagy az 5-ös hullám legyen a leghosszabb a trendmozgató szakaszok közül. Tény azonban, hogy statisztikailag a nyersanyagok és az árutőzsde kivételével leggyakrabban a középső, 3-as hullám a leghosszabb.

Ô

A 4 -es hullám vége nem kerül átfedésbe az 1 -es és a 2 -es hullám által bejárt területtel. A korrekciók egy típusa, a lapos korrekció gyakran hoz létre a 2. hullám kialakulása idején átmeneti csúcsot az 1-es végpont felett, vagyis a 2-es hullám átmeneti maximuma ilyenkor magasabban van, mint az 1-es hullámé. Ha ez az eset áll fent, akkor a négyes vége a 2-es maximumával sem találkozhat.

Ezen harmadik szabály említésekor Elliott-os körökben gyakran elsikkad a „vége”

szó, noha a negyedik hullám pozíciójában elhelyezkedő háromszögek esetében különös jelentősége van, később ott majd vissza is térünk rá. Az előző bekezdésben olvasható definícióhoz hasonlóan ugyanis Elliott 1946-ban is az „ end of wave 4”, vagyis a „negyedik hul ám vége” kifejezést alkalmazta és nem a negyedik hul ám minimuma, vagy maximuma megfogalmazást. Így tehát a 4-es biztosan nem 10

Gábor

Agócs

gagocs@me.com

érhet véget az első két hullám területén, de nem kizárt, hogy a minimuma átmenetileg mégis átfedésben van vele.

Az 1932-2000 között 68 éven át tartó hatalmas impulzus a Dow Jones Industrial (DJIA) index grafikonján:

DJIA havi bontásban

2000. jan., 11909

V

logaritmikus skálán

1966. feb., 1001

III

IV

1937. márc., 196 I

II

Gazdasági világválság vége

2. ábra: Egy valódi lökéshullám

A lökéshullámon belül az 1, 3 és 5-ös jelölésű alhullámok maguk is ötös szerkezetű

trendmozgató alakzatok. A trendmozgató alakzatoknak két alapvető típusát különböztetjük meg, az impulzust és a kétféle diagonált (utóbbit később tárgyaljuk). Az 1-es és 5-ös jelölésű alhullámok lehetnek akár impulzusok, akár diagonálok, azonban a 3.

alhullám a trend bármely szintjén álljon is, kizárólag impulzus lehet. Ebben az alhullámban, mint építőelemben is érvényre jut az imént felsorolt három szabály.

A trend közepén elhelyezkedő impulzustól lesz jól felismerhető a befoglaló nagyobb lökéshullám. Noha a szakirodalom nem emeli ki így ezt a törvényszerűséget, mégis úgy érdemes szem előtt tartani, mint az impulzusra vonatkozó negyedik kardinális szabályt: harmadik hullám pozícióban csak impulzus állhat!

A trendmozgató szakaszokkal ellentétben a 2-es és 4-es hullámokat kinagyítva mindössze három átfedésekkel teli alhullámot, azaz hármas szerkezetet, látunk. A hármas tagolódás, valamint a lomha, fordulatokkal teli haladás, és az átfedések képezik a korrekciók legfontosabb általános személyiségjegyeit (ld. a 2. ábra II 11

illetve IV jelölésű szakaszait). Legtöbbször számos fals kitörés, nehezen értelmezhető

szerkezet kíséri az ilyen kontratrendeket (vagyis korrekciókat). Elnevezéséből adódóan a korrekció sohasem képes teljes egészében visszahódítani azt az ártartományt, amelyen a közvetlen előtte álló, vele azonos rendű, 1-es, vagy 3-as trendmozgató szakasz átjutott. A korrektív mozgások többsége meglehetősen sok időt emészthet fel, így ha sikerül is megfejtenünk a szerkezetet, a piac gyakran a vártnál lényegesen lassabban teljesíti, amit az előrejelzésünkben optimálisnak becsültünk.

Az impulzus ezzel szemben összességében, valamint részleteiben a trendmozgató 1-es, 3-as, 5-ös szakaszaiban egy határozott előrehaladás. Bull piacon a magasabb rendű, kiemelkedő maximumok, illetve minimumok szinte csak magasabb aljak és magasabb tetők sorozatából állnak, bear piacon megfordítva, alacsonyabb tetőket és aljakat látunk. Az árfolyam előrehaladása a trendelő fázisban viszonylag gyors, de legalábbis a haladás szöge meredekebb, mint a közbeeső korrekciókra jellemző

dőlésszög.

Egy folyamatban lévő impulzív szakasz kereskedése – különösen a később tárgyalt megnyúlás idején – a rövid időre megnyíló belépési lehetőségek miatt gyors döntéseket igényel, míg kilépési stratégiában érdemes a nyereséges pozíciók zárásával türel-mesnek lenni. Ezzel szemben a korrektív mozgások kereskedésekor kivárhatjuk a biztosabb visszatesztben belépés lehetőségét, van idő a mérlegelésre, de a pozíció zárása oldalán nagy szükség van a feszességre és a gyorsaságra.

A ciklus két oldala

Az 1. ábrán szereplő 2-es hullám az 1-es hullámot korrigálja, a 4-es pedig a 3-as hullámot, azaz csak a 2-3 szakasz elmozdulását. Amint az 5 -ös véget ért, elkészült az impulzus, és bekövetkezik a lökéshullám elindulása óta legnagyobb mértékű ellenirányú mozgás, a teljes alakzat korrekciója. Az öt hullámot korrigáló, ellenirányú szerkezet hármas tagolású. Méretét tekintve a teljes lökéshullám magasságához mérten arányos. A korrektív fázis három hullámának jelölésére betűket használunk, akárcsak a 3. ábra jobb oldalán.

A rajz bal és jobb oldalával előállítottuk az eggyel magasabb trendszintet képviselő, azaz magasabb rendű (1)-(2) hullámok belső szerkezeti ábráját. Erre utal a két 12 zárójeles szám jelölés a csúcsponton, valamint az azt követő korrekció végén. Gábor Agócs

gagocs@me.com

Egy impulzus 5. hullámának vége egyben egy nagyobb impulzuson belüli (1)-es vége is. Vagyis a komplett öt hullámunk felfelé és a három lefelé nem jelenti a fejlődés, a növekedés végét, hanem automatikusan előállt vele a következő, magasabb rendű

impulzus első két szakasza.

A számokkal jelölt trendelő fázis és az A-B-C korrektív fázis együttesét általánosságban Elliott-ciklusnak nevezzük. A ciklus bal oldala – beleértve a két közbeeső korrekciót

– a bull (bika) piac időszaka, a jobb oldala pedig a B hullám rally-val együtt a bear (medve) uralma. Bármikor is

tekintsünk rá egy grafikonra,

(1)

mindig beazonosíthatjuk a

5

piac aktuális helyzetét, mint

A hullám

B

a ciklus egy adott pontját. A

C hullám

3

B hullám

pozíció meghatározásával és

A

4

a kontextus megértésével

C(2)

kezdődik egy Elliott-i értelemben vett elemzés, amelyből

1

azután a következő lépésben

Trendelő fázis

Korrektív fázis

kikövetkeztethető, hogy az

(számokkal jelölve)

(betűkkel jelölve)

2

árfolyam egy az adott cikluson belül valószínűleg meddig

3. ábra: A komplett ciklus

és merre tart tovább.

Fraktálszerkezet

A szubjektív befektetői döntések sokasága első pillantásra kaotikusnak tűnik, ám a fel és le ingadozás végül ugyanabból a jól beazonosítható formából áll. Öt hullám az eggyel magasabb rendű (uralkodó) trend irányában és három vele szemben. Ez ismétlődik újra és újra egyre nagyobb alakzatokat kialakítva saját magából. A kialakuló nagyobb alakzat, a mindenkori teljes kép is öt hullám a trend irányában és három vele szemben szerkezetnek látszik, amely később egy még nagyobb, hasonló szerkezet építőeleme lesz. Mindig ugyanaz a forma tárul elénk, akkor is, ha madártávlatból nézzük az egészet és akkor is, ha ránagyítunk az egész egy kis részletére. Benoit Mandelbrot, a fraktálelmélet leghíresebb kutatója röviden így summázza ezt az élet és a világ minden területén megfigyelhető jelenséget: „A teljes kép olyan elemekből áll, amelyek alakja megegyezik a teljes kép alakjával.”

13

Az idealizált Elliott-i ciklusok egymáshoz kapcsolásával, vagyis egyszerűen az 5-3

forma ismétlésével előállítható a piacok növekedését modellező fraktál. Az exponenciálisan kiteljesedő árfolyamtrend újabb és újabb rétegei ágyazódnak így egymásba, miközben a mindenkori legmagasabb rendű trend csúcsa éppen érinti az indulás óta nyíló logaritmikus spirált.

Valahol növekedésnek indul egy trend. A 4-es számú, sematikus ábra, a trend órás idősíkjának megfelelő nézetet szimbolizálja. A spirál közepén az első lökéshullám, (amely egyébként a Subminuette szint első hul áma) csupán egyetlen rövid egyenesnek látszik (ha belenagyítanánk, pl. 5-perces

©1978/1999 Robert R. Prechter

bontású grafikonon, akkor maga is öt Micro szintű alhullámra tagolódna). Apró

korrekció követi, majd újra elindul,

azután újra korrigál, és amikor felfelé

a harmadik nekirugaszkodása is

befejeződött, akkor nemcsak

találkozik a spirál vonalával,

hanem ezzel együtt az eddig

Minor

létrejött öt Subminuette

Minute

szintű és hosszúságú szakaszból összességében előáll a

Minuette szint első hulláma.

Minuette

Subminuette

Most már egy Minuette

szinthez mérten arányos korrekció

dukál, mielőtt a trend tovább indul—

hatna. Ez a korrekció nagyságrendileg

4. ábra: A logaritmikus spirál

nagyobb, tehát mélyebb és legtöbbször

időtartamában is hosszabb lesz, mint az a két rövid visszaesés, amit előzőleg a Subminuette rendű trendmozgató szakaszok között megtapasztaltunk. A Subminuette szint perspektívájából tekintve a spirál érintését követő lejtmenet nem egy egyszerű korrekció, hanem a Minuette ciklus komplett bear piaci oldala. Amikor azután véget ér, akkor az emelkedés még nagyobb szinten folytatódik, hiszen a Subminuette ciklusokból tovább épülnek a Minuette egysé-

gek, amíg ki nem alakul az öt Minuette hul ámból álló első Minute szintű

14 egység. A robosztus növekedési folyamat így folytatódik tovább, miközben Gábor Agócs

gagocs@me.com

a logaritmikus spirálban egyre nagyobb a növekedés léptéke, de ehhez mérten arányosan nagyobbak

Egyre nagyobb a

lesznek a visszaesések is.

növekedés léptéke, de

A logaritmikus spirál a világegyetem fejlődésének nagyobbak lesznek

rendkívül tömör ábrázolása. Nem véletlen, hogy a a visszaesések is

fraktálszerkezettel együtt számtalan helyen ismerhető

fel a természetben. Így alakulnak a felhők, fejlődnek a növények. Ezért látjuk, hogy egy fa egyetlen ága azonos szerkezetű és alakú, mint a fa egésze. Egy brokkolit kézbe véve megfigyelhetjük a szerkezet minden szintjén jellemző

geometriai törvényszerűségeket, mint személyiségjegyeket. Ugyanis a brokkoli virág minden nagyobb ága olyan, mintha az egész kicsinyített mása lenne. Az ágnak egy kisebb csokra ugyancsak úgy tűnik, mintha egy ág, vagy a brokkoli fej egésze lenne miniatűr kiadásban.

Ha eltekintünk a grafikonon feltüntetett jelölésektől, akkor az 5. ábra szerkezete nemcsak a 3. ábrán szereplő Elliott-ciklus folytatása, annak magasabb rendű

megjelenése, hanem olyan nagyítása, melyen részleteiben láthatóvá válik a ciklus belső szerkezete is. Ezt az utóbbi nézetet

jelképezi az ábrára halványan felrajzolt nyolc fő

hul ám. A ciklus méretétől és a trend szintjétől függetlenül tehát a forma állandó.

Az 5. ábra a forma a formában elven túl egy másik igen lényeges kérdésben is útmutatásul

szolgál. Az ötös szerkezetű lökéshul ámok nem

mindig felfelé mutatnak. Amikor az eggyel magasabb rendű, uralkodó trend délnek tart, akkor lefelé haladnak. A rajz jobb oldalán az Intermediate (A) és a (C) hullám is lefelé tartó impulzus, azért mert az eggyel magasabb rendű Primary [2]-es jelölésű

Illusztráció: ElbtheProf.

hul ám irányában haladnak. Közben mivel az (A)

hullámot korrigáló (B) bear piaci rally szemben halad az uralkodó [2]-es hullámmal, ezért hiába tart felfelé, hármas lesz a szerkezete.

15

[1]

(5)

5 2

3

(B)

1

1

C

(3)

4

4

A

2

5

B

2

3

B

1

4

5

C

(A)

3

A

(4)

3

5

4

(C)

[2]

(1)

1

5 B

3

2

1

4 A

C

(2)

A 3. ábrán szereplő

szerkezet elhelyekedése a

trend magasabb szintjén belül

2

5. ábra: A dizájn több szintje

Trendek, szintek, jelölések

Az eltérő idősíkokra az előző oldalakon többször találunk hivatkozást úgy mint trendszintekre, vagy rendekre, illetve láttunk példát azok elnevezésére. Elliott rendszerében azonban a trendek szintje nem az elmozdulás abszolút időtartamához, méretéhez, vagy a grafikonrajzoló programban kiválasztott idő-intervallumhoz kötődik.

Egy fraktálszerkezetben a „magasabb rendű”, vagy „alacsonyabb rendű” megjelölés hivatkozás egy szerkezeti egység relatív méretére, azaz annak befoglaló voltára, illetve építőelem szerepére utal.

Mégis, néha jól jöhet az általános ökölszabály, miszerint egy 30, 45-perces, vagy órás idősíkra állított grafikon esetén nagyságrendileg a Subminuette, vagy annál magasabb szintű hullámokat lehet jól beazonosítani. Amikor először látunk egy grafikont és rajta a különböző méretű ciklusokat, vagy egy jelentősebb trend elején vagyunk, jóformán csak ezt a becslést használhatjuk kiindulási alapnak, mert szinte lehetetlen precízen eltalálni egy hullám rendjét. Szerencsére erre nem is kell mindenáron törekednünk, mert egy kereskedési szituáció definiálásához nem a konkrét trendszint helyes elnevezésére van szükségünk, hanem az adott hullám helyzetének és a 16 relatív szintjének meghatározására. Vagyis azt szeretnénk megérteni, hogy Gábor Agócs

gagocs@me.com

egy vizsgált hullám vagy a várt elmozdulás milyen helyzetben van az azonos, illetve ellentétes irányban haladó szomszédos, vagy még korábbi szakaszokhoz képest.

A trendszintek elnevezését a 6. ábra tartalmazza, feltüntetve az egyes rendek megkülönböztetését szolgáló leggyakrabban alkalmazott szám és betűjelöléseket is. Az eredeti El iott-i nomenklatúrában a *-gal jelölt trendeknél (például Primary

/ Elsődleges szinten) karikába helyezett szám-és betűjelölés szerepel. A számító-

gépes grafikonrajzoló felületeken sokszor nehézséget okoz egy bekarikázott karakter előállítása, ezért bevett gyakorlat a karikázást szögletes zárójellel helyettesíteni, amelyre bármelyik, akár ingyenes szoftver is képes.

TREND SZINT

ÖTÖS SZERKEZET

HÁRMASOK

a trend irányában

a trenddel szemben

ÓRIÁS SZUPERCIKLUS*

I

II

III

IV

V

a

b

c

SZUPERCIKLUS

(I) (II) (III) (IV) (V)

(a) (b) (c)

CIKLUS

I

II

III

IV

V

a

b

c

ELSŐDLEGES / PRIMARY*

1

2

3

4

5

A

B

C

KÖZÉPTÁVÚ / INTERMEDIATE

(1) (2) (3) (4) (5)

(A) (B) (C)

RÖVID TÁVÚ / MINOR

1

2

3

4

5

A

B

C

MINUTE*

i

ii

iii

iv

v

a

b

c

MINUETTE

(i) (ii) (iii) (iv) (v)

(a) (b) (c)

SUBMINUETTE

i

ii

iii

iv

v

a

b

c

MICRO*

1

2

3

4

5

A

B

C

6. ábra: A trendszintek nevezék-és jelöléstana Történelmi grafikonunkra visszatérve a 2. ábrán a 2000-ig tartó impulzus öt kiemelkedő pontján nagy római szám jelölések szerepeltek, azaz az imént ismertetett táblázat alapján megállapíthatjuk, Ciklus szintű I-II-III-IV-V hullámokról volt szó, amelyek együtt kiadják a Szuperciklus szint egyik trendmozgató alhul ámát. Az egyes Ciklus szintű hullámokon belül még ebben a havi bontásban is kivehetőek az Elsődleges alhullámok, melyek azután heti bontásban tovább tagolódnak Középtávú, majd Minor ciklusokra. A kiadványban később még szerepelnek ezt a belső szerkezetet felnagyítva bemutató valós grafikonrészletek.

17

Csordaszellem és a biológia magyarázat Elliott az alapvető forma és a trendet megszakító korrekciók szerkezetének leírásán, a fraktálszerkezet felismerésén, egyszerű, kézzelfogható szabályok megfogalmazásán túl feltette a kérdést, amit még előtte senki más: Miért van ez így? Összefoglaló műve címében adja meg a választ; Nature’s Law, vagyis mert ez a „ természet törvénye”.

Könnyű belátni, egy részvény árfolyama a legritkább esetben esik egybe a racioná-

lis számviteli szabályok szerint meghatározott könyv szerinti értékével. Nem egysé-

ges és következetes a piac értékelése akkor sem, ha a könyvekben szereplő érték helyett az egy részvényre jutó nyereséget igyekszünk viszonyítani az árhoz. Bob Prechter egyszerűen oldja meg a talányt. Szerinte az árfolyam „az emberiség kollektív értékítélete saját [jövőbeli] termelőképességéről” . Az árfolyam-Az árfolyam „az

mozgások elsődleges oka, hogy a jövőre gondolva a emberiség kollektív

társadalom egésze hol optimistább, hol pesszimistább.

értékítélete

Ha a társadalomban globális szinten nő az optimizmus, javulnak a kilátások, akkor a piac felülértékeli a kapaci-saját produktív

tásaiban rejlő potenciált. Ha pedig a pesszimizmus válik kapacitásáról”

uralkodóvá, akkor – bármivel próbálkozzon is a cégek menedzsmentje és a politika – a tömeg alulértékeli a vállalatok, illetve a gazdaság termelőképességét és teljesítményét. Ez az ingadozás nyilvánvalóan bizonytalanságban tartja az objektív és racionális értékelési módszert kutató, profitra éhes piaci szereplőket.

Az Elliott-i felfedezésből kiinduló Socionomics tudomány elmélete szerint a piacokra jellemző állandó bizonytalanság hatására a különböző időtávokban gondolkodó befektetők és kereskedők hajlamosak érzelmi alapon, impulzív döntéseket hozni. Az emocionális döntés mások cselekvésének követésén keresztül valósul meg, függetlenül attól, hogy a követett személy, vagy csoport a piac bull, vagy bear oldalán áll. És független attól, hogy nyer, vagy veszít! Jobb érzés olyan részvényt vásárolni, aminek a további emelkedésében mindenki egyetért. Igen komoly lelki erőfeszítés egy olyan pozícióról dönteni, ami szembe helyezkedik a média szalagcímeivel, a brókercé-

gek elemzőivel, vagy a politika nyilatkozataival. Így aztán az emberek egymás 18 közötti kommunikációja, annak hangulata meghatározó tényező lesz az egyéni Gábor Agócs

gagocs@me.com

pénzügyi döntésekben. Kollektív hangulathullámok jönnek létre, melyek terjednek, és trendeket, majd némi késleltetéssel társadalmi eseményeket hoznak létre az élet minden területén.

A követés, az egymásra figyelés jelenségét, vagyis a csordaszellem kialakulását Robert Prechter így summázza: „A tőzsdei játékosok [...] éberen figyelik a társai-kat, hátha iránymutatást kapnak arra vonatkozóan, hogy mi lesz a következő

lépésük. Ebben a viszonyrendszerben viszont nincs vezér. Valójában a tömeg egészére tekintenek vezetőként, miközben az csak követőkből áll. Amikor nincs vezér, aki kijelölné az irányt, akkor a csorda hangulata az egyetlen tényező, ami a cselekvést irányítja, azaz a csorda sajátmagát vezeti.”

Mindezeket természetesen nem látják így át a piaci szereplők, akik a döntésekről azt szeretnék hinni, hogy objektív következtetések mentén hozták őket. Itt jönnek a képbe a hírek, ugyanis nagyon gyakran hírekből, fundamentális adatokból, vagy társadalmi eseményekből vezetik le (racionalizálják) a döntések okát. Pedig az esetek többségében teljesen szubjektív módon, érzelmi szikrából fogant a befektetők vételi, vagy eladási szándéka. Vagyis a befektetők tipikusan arra használják az információkat, illetve mások véleményét, hogy racionalizálják a hangulat-vezérelt ötleteiket.

Egy kis társadalomtudomány

Az Elliott elmélete kiindulási alapja lett az utóbbi évtizedekben útjára indult Socionomics tudománynak. A hipotézis szerint a társadalmi hangulat (angolul: social mood) változásai megelőzik a történelemben, a kultúrában bekövetkező

fordulatokat, vagyis az előbbi az ok, az utóbbi az okozat. A hangulat változása az emberiség felívelő és vészterhes időszakainak egyaránt mozgatórugója. Az imént említett ok-okozati viszonyból kiindulva lehetővé válik számunkra, hogy pénzügyi, gazdasági, politikai és kulturális folyamatokat és eseményeket jelezzünk előre. Mint ilyen, az elmélet szembehelyezkedik az általános nézőponttal, miszerint a társadalmi események okozzák a hangulat megváltozását.

A The Wave Principle of Human Social Behavior című könyv szerint a folyamat mechanizmusa a következő: „ Egyéni szinten léteznek olyan biológiai alapokon nyugvó pszichés impulzusok, amelyek befolyással bírnak az emberek közötti kommunikáció dinamikájára. Ez a dinamika 19

hatással van a hangulatváltakozás kollektív szintű sémáira, melyek a Fibonacci matematikából levezethető törvényszerűségeket mutatnak, és tulajdonképpen létrehozzák mindazt, amit R.N. Elliott a hullámok alapelvében felfedezett. A sémákat követő társadalmi hangulat egy szociológiai kényszerítő erőt hoz létre, amely finoman hatással van az egyéni és társas viselkedés karakterére. Így a társadalmi szintű folyamatok és megmozdu-lások történelmi trendeket és eseményeket hoznak létre.”

Az árfolyamok váltakozására vonatkozó Socionomics hipotézis szerint a társadalmi hangulat vezérli a tőzsdei trendeket. A hangulat változása legelőször egyébként is a grafikonokon érhető tetten, majd késleltetve létrehozza a híreket, társadalmi eseményeket és a megváltoztatja a fundamentális környezetet. Az emberek, – élükön a médiában tevékenykedő

hírszerkesztőkkel – kiválasztják azt a hírt, ami leginkább alátámasztja a piaci mozgásokat, majd a hír vagy esemény újbóli felbukkanásától várják az ismételt, hasonló elmozdulást az A társadalmi

árfolyamokban. Ezért járja Elliott-os körökben a mondás: Amelyik kereskedő a fundamentum, illetve a hírek után hangulat vezérli a

megy, az nem az okok, hanem a következmények alapján tőzsdei trendeket

hozza meg a döntését, vagyis olyan, mintha kizárólag visszapillantó tükörből igyekezne autót vezetni.

Az irracionális hatásmechanizmusnak köszönhetően – ellentétben a neoklasszi-kus közgazdaságtan tanításával - az árfolyamok nem tartanak semmilyen átlaghoz, vagy egyensúlyi szinthez. A tőzsdei ár egyszerűen a kollektív hangulat trendjéből következik.

Vagyis az átlag befektető nemhogy nem jut el az érzelmi tényezők jelentőségének tudatosításáig, de még csak kereskedési tervet sem készít, hanem mások vélemé-

nyére hagyatkozik. Egy fokkal jobb, amikor már maga tervez és gondolkodik, de mentálisan nem készül fel a pszichés megmérettetésre. Ezzel eleinte nincs is gond, hiszen higgadt „érzelemmentes” állapotában viszonylag jól képes lehet matematikai törvényszerűségekre fókuszálni és a cselekvését kontrollálni. Ám a piacokat körbelengő folyamatos bizonytalanság hatására kevés kivételtől eltekintve mindig eljön az a pillanat, amikor az emberi agy egy primitív területéről kiinduló, a tudomány mai állása szerint ösztönös reakció átveszi az irányítást. Anatómiailag az agyfél-20 tekék szélén körbefutó limbikus rendszer befolyásolja azokat a funkciókat, Gábor Agócs

gagocs@me.com

amelyek a létfenntartáshoz szükségesek. Ilyen például a légzés, vagy a szívverés irányítása. Minden itt van, aminek a célja a túlélés biztosítása; a menekülés, a harcba bocsátkozás vezérlése, illetve innen történik a tömegekkel való cselekvés beindítá-

sa. Ezek az agyfunkciók érthető módon prioritást élveznek. Gyorsabb idegpályákra vannak bekötve, mint a racionális gondolkodás, illetve olyan intenzív érzelmeket – ha úgy tetszik impulzusokat – képesek generálni, amelyek időlegesen teljesen blokkolják és felülírják a racionális gondolkodást. Erre a beépített automatizmusra azért van szükség, mert az állatvilágban néha kifejezetten hasznos a futás, vagy a támadás, de úgy, hogy az illető nem áll meg gondolkodni a veszélyről, hanem azonnal cselekszik.

Az ilyen szituációkban azonban esélye sincs a racionális gondolkodásnak.

A limbikus agy ösztönös dominanciája által létrehozott hullámok kialakulása nem véletlenszerű csapkodás, hanem úgy tűnik, a természetben megfigyelhető növekedési formákat követ. Ezt a haladást és váltakozást követhetjük az EWP segítségével, amely így a tömegek pszichológiáján és alakzatok felismerésén alapul.

A „lágy” vezérlőelvek

Ha Elliott ciklusait a tömegek hangulata vezérli, akkor a 3. ábra minden szakasza, azaz mind a nyolc fő fázis egy pszichológiai állapotot jelenít meg. Így egy elmozdulás jellege – vagy, hogy a humán oldalt hangsúlyozzuk, karakterjegye – már a trendszinttől, mérettől függetlenül is segíthet beazonosítani, megerősíteni egy jelölést, vagy épp kizárni egy másik feltételezést a cikluson belüli helyzetünkről. Sokszor találkozunk olyan esettel, amikor egy összetett hullámmozgás értelmezésekor kizárólag a szabá-

lyok bevetésével sok és egymástól lényegesen eltérő lehetőségünk van. Ilyenkor a rangsorban előreugró operatív változat kiválasztásában döntő érv lehet az adott időszakra jellemző hangulatkarakter beazonosítása.

Ismét induljunk ki a vizsgálódásunkkal egy szignifikáns mélypontból, amikor hosszú bear piac után útjára indul egy új felfelé tartó trend. (Természetesen egy hosszú távú csúcsból lefelé is áttekinthetnénk a hullámok karakterjegyeit, akkor az alábbiakban következő “történet” inverze tárulna elénk.)

Az Elsődleges ( Primary) bul trendek kiindulási pontja egy olyan szignifikáns minimum, ahol gazdasági recesszió, sőt depresszió van; záporoznak a negatív hírek, legyen szó a politikáról, a gazdasági mutatókról vagy a vállalati szféráról. 21

Középtávú ( Intermediate) trendben hasonlóan negatív a környezet, de „csupán a szokásos” 6-18

A nyolc fő fázis

hónapos enyhe átmeneti recessziós megtorpanás ölt

formát benne.

egy-egy pszichológiai

állapotot jelenít meg

Noha évekig, vagy évtizedekig tartó emelkedés áll az árfolyamok előtt, a médiában az elemzők és a szakértők arról vitatkoznak, vajon képes lesz-e egyáltalán a piac túlélni a gazdasági recessziót, esetleg depressziót.

A mélypont az akkor élő emberek emlékezetében a legrosszabb, legtöbb kétséggel teli időszak, amikor mindenki csak azt mérlegeli, meddig tarthat még a visszaesés, életképes-e a jelenlegi társadalmi rend és a pénzügyi struktúra. Itt a mindenki szónak külön jelentősége van, ugyanis végül a pesszimista hangulathul ám terjedé-

sével már mindenki beállt az esést jövőbe vetítők táborába, amely így már nem képes tovább növekedni, elveszti az utánpótlását. Eljön a pillanat, amikor a világon mindenki aggódik a jövő miatt, sőt a nettó eladói pozícióban lévő spekulánsok legújabb short nyitásaikkal már túlfeszítik magukat.

Sok esetben a nagyobb bull trendek alja, kiindulási pontja egybeesik valamilyen komolyabb háborús konfliktussal, esetleg zendülésekkel, zavargásokkal. Természetesen nincsenek mindig ilyen súlyos kísérőjelenségek. Gyakori, hogy a régen lefelé tartó piac kap még egy lényegesebb negatív hírt két kereskedési nap között, amire nyitásban vagy nap közben az árfolyam új mélypontot ér el, de végül lényegesen magasabban zár, sőt akár az előző napok záró értékei felett jegyzik az utolsó kötést. Ez a kulcs-forduló jelensége, illetve így jönnek létre a mélypontot megelőző napokat átölelő /

befoglaló ún. „ bullish engulfing” japángyertya alakzatok.

Így vagy úgy, a negatív kilátások és rossz hírek ellenére fordulat következik be és az extrém pesszimizmustól lassan elindul a hangulat a későbbi extrém optimizmus felé. Az átmenet persze nem egyirányú egyenletes emelkedésben valósul meg, hanem abban az öt hul ámban és egyben pszichológiai értelemben vett lépcsőfokokon keresztül, amit az EWP alapvető impulzus formájának tartunk.

A 7. ábrán feltüntetett nyilak azon csomópontokat, szakaszokat jelölik, 22 ahol a karakterjegyek beazonosításával lényeges információhoz juthatunk. Gábor Agócs

gagocs@me.com

Valójában a 2. ábra történelmi grafikonját látjuk egy más perspektívából értékelve és kiegészítve a ciklus hármas szerkezetű bear oldalával. A nyilakhoz tartozó betűkódok olyan jelölések, amelyek nem használatosak Elliott jelöléstanában. Kizárólag ezen ábra erejéig azt a célt szolgálják, hogy a karakterjegyek helyét összeköthessük a most következő hozzájuk tartozó szöveges magyarázattal. Eddig az L) pontról volt szó.

végtelen optimizmus

T)

(V)

V

2000

(b)

R)

pánik

le “v

esszív

pus

he é

t t

agr

ztít és

őség eli

eufória

ás

ékelés

Q)

”

túlért

(a)

III

S)

V)

csalódás

és, erő

(c)

M)

ritás

felismer

IV

I

N)

prospe

P)

túlélés

L)

II kétség és

1932

hitetlenkedés

félelem

7. ábra: Kritikus pontok a személyiségjegyek felismerésében Az M) szakasz; az első hullám, elrugaszkodás a mélypontról, a túlélés felismerése, a felismeréshez kapcsolódó megkönnyebbülés. Természetesen még vita folyik arról, hogy a nehezén túl sikerült-e már lépni, de az első hullám felfelé arról tanúskodik, hogy egy erős többség szerint igen.

A korábbi felfelé irányuló korrekciókkal, vagy bear piaci emelkedésekkel ellentétben az új trend magasabb rendű hullámok esetén meglehetősen tiszta belső szerkezetet mutat, a technikai eszköztárral jól követhető. Eddig a rövid emelkedő szakaszokban a forgalom és a breadth (azaz az emelkedő részvények száma) is mindig alacsony és csökkenő volt, viszont ez alkalommal inkább erősödik valamelyest.

N) Az első hullám erőteljes korrekciója a második hullám. Ebben a hullámban még egyszer visszaköszön mindaz a félelem, kétkedés és pesszimizmus, ami a piac mélypontján volt tapasztalható.

23

A piaci résztvevők jövőről alkotott bullish illetve bearish elképzelését felmérő szentiment indikátorok Az első és a

leggyakrabban itt érik el a pesszimista mélypontot. A második hullám

jelenséghez nagyon is objektív magyarázat köthető: még az első hullám elindulásának pillanatával összevetve is együtt jelenti azt az

több ponton gyengébbek a fundamentumok. A befektetők ugródeszkát, amiről

a fundamentális információkra figyelnek és tagadják a a legdinamikusabb

nagy képen, technikai alapon már látható új trend létjogosultságát. Mély és ijesztően meredek korrekció alakul harmadik hullám

ki, amely az első hullámban megszerzett profit nagy elrugaszkodik

részét visszaveszi, sőt meggyőzi a befektetőket a korábbi lefelé tartó trend, a “Nagy Medve” visszatéréséről.

Azonban a piacok már ennek ellenére sem esnek új mélypontra.

Forgalom és volatilitás tekintetében a második hullám, különösen a szakasz végére mutató N) nyílnál erősen csökkenő tendenciát mutat, mintegy elhal, megáll az esés folyamata. Az első és a második hullám együtt jelenti azt a bázist, mintegy ugródeszkát, amiről a legdinamikusabb harmadik hullám elrugaszkodik.

P) A harmadik hullám, ami a részvénypiacon az emelkedés időben leghosszabb, legerősebb és legszélesebb szakasza. Leghosszabb mind időben, mind pedig ármozgásban. Legerősebb, mert itt a legnagyobb az árfolyam változásának sebessége, azaz a momentum. Legszélesebb abban az értelemben, hogy ebben emelkedik a legtöbb iparág, és lényegesen több részvény tart felfelé, mint lefelé.

Kivételesen magas a breadth, ami annyit tesz, hogy a jegyzett részvények túlnyomó része emelkedik, arányuk megközelítheti a 85-90%-ot is. Így lesz igaz a Wall Street-i mondás, miszerint ilyenkor nyereséges kereskedési szisz-téma gyanánt az is bőven megteszi, ha egy majom dobál darts nyíllal a Financial Times c. pénzügyi napilap oldalaira, hogy részvény-portfóliót építsen. Végül még egy további leg: szemre ez a legkönnyeb-ben felismerhető hullám. Az illusztráció egy tipikus, rövid szemrevé-

telezéssel is megítélhető harmadik hullám árfolyamkaraktert mutat; a gyertyák között nagyon kevés az átfedés, inkább rések jelennek meg, amelyekhez belátható időn belül vissza sem tér a piac. A trend egyértelművé 24 válik minden kétkedő számára.

Gábor

Agócs

gagocs@me.com

Egy pontot érdemes kiemelni (ahová egyébként a P) nyíl konkrétan mutat). Azt, amikor az utolsó kétkedő is belátja, a trend megfordult és minden kétséget kizáróan felfelé tart. Ez a felismerés pillanata, amikor a megnyúlt harmadik hullámon belül a harmadikban réssel, vagy rések sorozatával emelkedik az árfolyam, nagyjából az egész trend derekán. A klasszikus technikai analízisben szokás ezeket a réseket mérési réseknek nevezni. Azokban a napokban, hetekben extrém magasra és az egész trenden belül a legmagasabbra ugrik a forgalom, sokszor ehhez a ponthoz köthető a momentum csúcsa is. Ilyenkor van a legtöbb kitörés az egyedi részvények között. A felismerés pil anatától látják optimistán az emberek a jövőt, nem shortolják már a piacot, csak vesznek. Viszont a trend felén már túl vagyunk és a széles tömegek csak most kerültek nettó long pozícióba. Ráadásul innen felfelé kezdik növelni a kitettsé-

güket, egyre nagyobb tőkeáttétekkel, míg a harmadik hul ám csúcsánál teljesen ki nem feszítik magukat. Olyan ponton teszik ezt, amikor a pozíció kockázata lényegesen magasabb az optimálisnál. Mivel nem tudnak leszakadni a hírekről és a fundamentális tényezőkről, ezért folyamatosan fáziskésésben vannak. Ez a tömeg sorsa.

Q) szakasz: Eljön a negatív meglepetések, az első

negatív fundamentális hírek, a csalódások ideje, a Az ötödik hullám

negyedik hul ám. Kirázza, de minimum megizzasztja azokat, technikailag minden

akik túl későn kapcsolódtak be a harmadik hullámba.

Aki ismeri a lökéshullámok három alapvető szabályát, szempontból

a korrekciók váltakozása vezérlőelvet és Elliott trend-gyengébb, mint

csatornáját, annak méretét, alakját tekintve a legjob-a harmadik

ban előre jelezhető hullám a negyedik.

R) A negyedik csalódása után a befektetők az ötödik hullám nekirugaszkodását látván visszanyerik a piacokba és a befektetéseikbe fektetett bizalmukat és megújult lelkesedéssel vásárolnak ismét.

Még ha nem is feltétlenül rövidebb az ötödik hullám, mint a harmadik, de technikailag minden szempontból gyengébb. Először is Középtávú ( Intermediate), vagy annál alacsonyabb trendszinteken a forgalom átlagosan és maximumértékében is kisebb, mint amit a harmadikban láttunk. Elmarad momentum vonatkozásában, tehát az emelkedés sebességében. Elmarad a piaci szélesség (breadth) tekintetében, mert lényegesen kevesebb részvény csatlakozik az emelkedéshez, mint korábban a harmadik hullám során. A piac után kullogó, 25

késve és kisebb mértékben emelkedő papírok a negyedik hullám esését követően már nem tudnak talpra állni. „ Azt a részvényszemetet, amit egy harmadik hullám ereje meg tudott emelni az ötödik már állva hagyja”.

Más oka is van annak, hogy kevesebb részvény emelkedik szinkronban egyszerre, ez pedig a szektorok és iparágak között állandósuló rotáció. A befektetők egyik felkapott papírból a másikba ugranak át. Így alakul a piaci breadth divergencia, ami nemcsak az évtizedes trendekre jellemző, hanem a pár órán át tartó tendenciák szintjén is általá-

nos. A NYSE-TICK indikátor a napon belüli kereskedésben remek segítség az ötödik hullám breadth divergenciák felfedezésében.

Fundamentumok tekintetében az ötödikben már komoly és kézzelfogható gondok jelentkeznek. De kevesen veszik maguknak a fáradságot, hogy az adatokat összehasonlítsák a harmadik erős és egészséges növekedést tükröző statisztikai adataival.

A közvetlen egymást követő hónapok, vagy évek összehasonlításában van javulás, pozitív elmozdulás, ami elfedi a divergenciát, ám ha az azonos trendszint harmadik hullámával mérnék össze, akkor kitűnne az elmaradás. Ha például ciklus szinten a III-as és V-ös hullámok adatait helyezzük egymás mellé, akkor az V. egyik fontos karakterjegye lesz a kedvezőtlen tendenciát mutató infláció, kereskedelmi mérleg, kamatszint, eladósodottsági mutató, munkanélküliség és egyáltalán, az életminőség kisebb mértékű javulása.

Az ötödik hullám tetején az über-optimista hangulattól megrészegült befektetők nyugodt lélekkel, elégedett mosollyal ücsörögnek a babérjaikon, és az árak tekinteté-

ben a végtelenbe, időben az örökkévalóságba vetítik a piac növekedési kilátásait. Jó hírek dőlnek mindenhonnan a médiából.

Viszont eljön az ötös szerkezetű lökéshullám elindulása óta legnagyobb visszaesés, a ciklus bear piaci oldala. Előbb természetesen csak az A hullám jelentkezik, ami az S) jelű nyíllal jelölt ponton töri az emelkedő trendet. Hosszú idő óta először a technikai indikátorok a legnagyobb túladottságot mutatják, sőt talán az egész trenden belül a legmélyebbet. Közben az egyedi részvényeknél számos népszerű

és vezető papírban alapvető szintek esnek el. Ennek el enére a piac úgy tekint a trend megtörésére, mint vételi lehetőségre. Gyakran az A hullám idején tapasztaljuk a legmélyebb túladottságot, ennek ellenére a fórumokon és a médiában mással sem foglalkoznak, csak a „hol veszem meg az alját” kérdéssel.

26

Gábor

Agócs

gagocs@me.com

A befektetők türelmetlen akarásából végül az első túladottságból még elindul a B hullám emelkedése, de akik ebben a felfelé szakaszban kötelezik el magukat long irányba, azok döntése később túl korainak bizonyul. A B hul ám ellentmondásos karakterét találóan írja le Frost & Prechter: „ A B hullám egy hamis emelkedés.

Balekok játéka, medvecsapda, spekulánsok paradicsoma, a kaszinó szemlé-

let orgiája, vagy az intézményi oldal ostobaságának gőgős megnyilvánulása, vagy mindezek együttese.” Az emelkedés a piac egy szűk szegmensére korlátozódik, technikailag igen gyenge, tulajdonképpen a lassan gyengülő fundamentális háttér tagadása, az „ agresszív eufória” terméke. Elliott elmélete és a szuperciklus logikája szerint ilyen [B] hullámnak tartjuk a Dow 2002-2007. közötti emelkedését.

Közben még az is előfordulhat, hogy a vállalatok P/E

mutatója itt éri el maximumát, hiszen az ár (P) oldalon Előfordulhat,

akár egy átmeneti új csúcs is belefér a B hullám emelkedésbe, miközben az egy részvényre jutó nyereség (E) hogy a vállalatok

tekintetében már megtörtént a visszaesés.

P/E mutatója a B

A bear piac második trendirányú szakasza, a pusztító, hullám alatt éri

gyilkos C hul ám, amely számos karakterében hozza, el a maximumát

amit egy harmadik hul ám tud, csak nyilván ellenkező

előjellel. Nincs hová menekülni, csak a piacoktól való távolmaradás, a készpénz tartása a nyerő. Az A és B hullámok il úziója szertefosz-lik, a félelem lesz úrrá. A fundamentális háttér teljesen összeomlik. Bízhatunk a C

hullámok tartósságában és szélességében, vagyis abban, hogy legfeljebb egy-két iparág kivételével mindent magával rántanak. Ezért nem segít a portfólió építése sem, lévén a jegyzett részvények akár 95-97%-a is tartós lefelé haladó trendbe kerül.

Előzőleg, „az impulzus öt hulláma” szakaszban kiemelt szabályokkal ellentétben a most felsorolt karakterjegyek csupán a vezérlőelvek kategóriájába tartoznak. A megjelenésükre az esetek többségében érdemes számítani, de nem kizáró feltételeket fogalmaznak meg, vagyis elmaradhatnak.

27

MÁSODIK RÉSZ

ALAKZATOK ÉS VEZÉRLŐELVEK

Az első részben bemutatott alapvető formában 13 alakzat és azok kombinációja fordul elő. Íme az építőelemek katalógusa:

Trendmozgató alakzatok

Korrektív alakzatok

Ô

impulzus (lökéshullám)

Ô

zigzag (cikk-cakk)

Ô

záró diagonál

Ô

dupla zigzag

Ô

indító diagonál

Ô

tripla zigzag

Ô

szabályos flat (lapos) korrekció

Ô

megnyúlt flat

Ô

tovahaladó flat

Ô

szimmetrikus háromszög

Ô

emelkedő háromszög

Ô

csökkenő háromszög

Ô

szélesedő háromszög

A diagonál – záró változat

A trendmozgató, tehát az eggyel magasabb rendű trend irányába haladó, mindig ötös szerkezetű alakzatoknak két típusa van: az impulzus és a diagonál.

Az impulzus szabályok tisztázásakor már volt róla szó, hogy a lökéshullám 1-es, 3-as és 5-ös alhulláma maga is minden esetben ötös szerkezetű trendmozgató alakzat, de közülük az 1-es és az 5-ös nem minden esetben az 1. ábrán szereplő impulzus.

Ebben a két pozícióban állhat ugyanis a konvergáló trendvonalak által határolt, ék formára emlékeztető diagonál elnevezésű alakzat is. Noha az impulzus párhuzamos csatornájával szemben a konvergáló trendvonal a diagonál legelső szembetűnő

ismertetőjegye, ennek ellenére nem kötelező kelléke. Esetenként az alsó és felső

határoló vonal teljesen párhuzamos. Két változata létezik, a „záró” és az „indító”

megjelenési forma.

28

Gábor

Agócs

gagocs@me.com

Az ending diagonal (rövidítve: ED), vagyis záró diagonál a trendmozgató alakzatok közül az a típus, amely elnevezéséhez híven 5-ös és C hullámok pozíciójában tűnik fel, azaz kizárólag egy lökéshullám, vagy korrekció befejező egysége. Az alakzat megjelenése a meglévő trend kifulladására utal, ami egy, vagy két, a korrekciókra jellemző tulajdonság megjelenésében jelentkezik. Olyan, mintha a ciklus jobb (impulzív) és bal (korrektív)

oldalának szabályszerűségei

(5)

5

keverednének benne. Elliott

3

szavai szerint akkor tűnik

1

fel, amikor a megelőző

4

hul ám(ok) „ túl messzire,

(3)

túl gyorsan” haladt(ak). A 8.

ábra sematikus példája azt a

2

kontextust mutatja, amelyben a záró diagonál egy

(4)

Elsődleges rendű lökéshullám végén a Középtávú

(5)-ös hullám pozícióját

(1)

foglalja el.

(2)

A legfontosabb eltérést

az impulzushoz képest az

ED 1-es, 3-as és 5-ös alhullámaiban találjuk, ugyanis

8. ábra: Záró diagonál (5) hullám pozícióban

azok nem ötös, hanem

hármas szerkezetűek, mindannyian a korrektív alakzatok között később tárgyalt zigzag formációk. Élő grafikonon a diagonál kialakulásának folyamatát követve ne fektessünk túl sok energiát az zigzag alhullámainak minden áron való beazonosítására. Azt vegyük csak észre, hogy a trendirányú szakaszok, noha viszik előre a piacot, sehogyan sem látszanak ötös tagolású egységnek. Nincs meg bennük az impulzusok tiszta képe.

A szakirodalom szerint a közbeeső 2-es és 4-es korrekciók ugyancsak zigzag szerkezetek, bár véleményem szerint a négyes alhullám pozíciójában ritkán feltűnhet éles ’a’ szakasszal induló háromszög is. A záró diagonál szerkezeti képlete így 3-3-3-3-3

lesz, szemben az impulzus közismert 5-3-5-3-5-ös tagolásával.

29

A másik korrektív alakzatoktól kölcsönzött ED

sajátosság, hogy 1-4 alhullámai hajlamosak átfedésbe A konkrét végkifejlet

kerülni egymással. Ez ismét csak nem kötelező kellék, de ritka az olyan előfordulás, amikor a negyedik hullám a diagonál Elliott-nem az egyes területén végződik. Azaz a diagonálra cikluson belüli

nem érvényes az impulzusokat definiáló, átfedésektől elhelyezkedésén

mentes szerkezetet előíró kardinális szabály. Ettől még

3-as alhullám a diagonálban sem lehet a legrövidebb, múlik

és sem a 2-es, sem pedig a 4-es alhullám nem korrigálhat 100%-nál többet.

A záró diagonál trend irányában haladó alhullámai már egyáltalán nem tudnak teljes öt hullámból álló alakzattá fejlődni, ráadásul szinte mindig 1-4 átfedés alakul ki, amely az eggyel magasabb trendszint közelgő végére utal. Az egész struktúra arról tanúskodik, hogy a piacnak már nincs elegendő ereje minden részletében szabályos lökéshullámot létrehozni. Az alakzat végén bekövetkező le-, illetve kitörésben a piac kétszer-háromszor akkora sebességgel halad, mint az azt megelőző időszakban, a záró diagonál kialakulása idején. Ha például 20 periódusra volt szükség a diagonál öt hullámának kialakulásához, akkor a piac 7-10 periódus alatt eléri az ED kiindulási pontját. Elliott így fogalmaz: „ A [záró] diagonál végén drámai fordulat következik be, amely nyomán az árfolyam igen meredek szögben teszi meg az utat az alakzat kiindulási pontjáig és még valamennyit.”

Ha a záró diagonált követő elmozdulás nem hozza ezt a „drámai” karaktert, akkor vagy nem fejeződött még be az alakzat, vagy pedig az alakzat kontextusa körül nincs minden rendben. Ha a trend valóban vezető szintjén találunk rá, akkor ritkán marad el a hirtelen elmozdulás. Bármilyen szintű 5-ös vagy C hullám lehet ED. Például egy impulzus harmadik hullámának ötödik alhulláma is. Az utóbbi eset az 5. ábrához visszalapozva szemléltethető. Ha ugyanis a diagonálunk a (3)-as jelölésű hullám Minor 5-ös szakaszában jelentkezik, akkor az ugyan véget vet az Intermediate (3)-as emelkedésnek, de amint az uralkodó trendszint logikájából következik, a piac a (4)-es oldalazást hajtja végre, és legfeljebb a (4)-es A szakaszában tapasztalunk valamennyi

„drámát”. Jóllehet az sem éri el a diagonál kiindulási pontját. A záró diagonál a legpon-tosabban időzíthető, ezért viszonylag könnyen kereskedhető alakzat, ennek ellenére mindig figyelmet szükséges fordítani a kontextus definiálására.

30

Gábor

Agócs

gagocs@me.com

bull

bear

piacon

piacon

5 vagy C

[v]

Throw-over,

(c)

azaz túllendülés

[iii]

(c)

(a)

(b)

[i]

(b)

(c)

(a)

(a)

(a)

(c)

(b)

[iv]

(b)

(a)

(b)

(c)

[ii]

4 vagy B

bull

bear

piacon

piacon

9. ábra: Minor szintű bearish záró diagonál belső szerkezete és jelölése Az emelkedő záró diagonál mindent összevetve bearish, a délnek haladó előfordulása pedig bullish. A 9. és 10. ábra útmutatást ad a belső szerkezet megér-téséhez és a jelölések helyes alkalmazásához. Amíg ugyanis az ED öt fő hullámát számokkal, addig az eggyel alacsonyabb rendű zigzag alkotóelemeit betűjelölésekkel látjuk el még a trend irányába is. Az utolsó [v]-ös végpont ritkán igazodik az [i]-[iii]-

as határoló vonal meghosszabbításához, hanem az esetek nagy részében túllendül rajta.

Elliott-i trendvonalak

Figyeljük meg a 9-10. ábrán, hogy a trendmozgató alakzatok határoló vonalai az [i]-[iii] és a [ii]-[iv] pontok összekötéséből állnak elő! Ugyanez volt a helyzet a 7. és 8. ábránál is. Az egy-három trendvonal csak nagyságrendileg segít előrevetíteni az alakzat végpontját, az ötödik hullámnak nem kell éppen a trendvonalon zárnia. A kettő-négy negatív meghosszabbítása (értsd.

időben visszafelé megrajzolása) a legritkább esetben találkozik a 31

teljes diagonál alakzat kiindulási pontjával. A valódi információtartalommal bíró trendvonalat nem a trendmozgató alakzat belépési minimumából, vagy maximumából, hanem a mindenkori kettes, valamint az egyes jelölésű hullám végpontjából indítva rajzoljuk.

Végezetül a záró diagonálra vonatkozó kötelező érvényű szabályok gyűjteménye: Ô

Öt hullámból álló, befejező alakzat kizárólag 5, vagy C hullám pozíciójában; Ô

Minden hulláma három alhullámra tagolódik, így a képlete 3-3-3-3-3; Ô

A 3. hullám nem lehet az 1-es, 3-as, 5-ös hullámok közül a legrövidebb; Ô

A 2-es hullám nem mehet az 1-es kiindulási pontján túlra, valamint a 4-es kevesebb mint 100%-ot korrigál a 3-as hullámból.

A szabályok, mint objektív érvényességi határok megsértése a diagonál esetén is az értelmezés hibáját bizonyítja, ezért az ily módon tévesnek bizonyuló szcenáriót elveti.

bull

bear

piacon

piacon

B vagy 4

[ii]

(c)

(b)

(a)

(b)

(b)

(a)

[iv]

(a)

(c)

(a)

(c)

[i]

(b)

(b)

(a)

(c)

[iii]

Throw-under,

azaz negatív túllendülés

(c)

[v]

C vagy 5

bull

bear

piacon

piacon

32

10. ábra: Bullish záró diagonál belső szerkezete és jelölése Gábor

Agócs

gagocs@me.com

Az újabb diagonál alakzat

Az diagonál egy trendmozgató alakzat, amelynek belső szerkezetében a mögöttes gyengeség miatt egyfajta feszültség jelentkezik. A közelgő fordulat a záró diagonálnak kölcsönöz kusza megjelenést, míg a leading diagonal-t (rövidítve LD-t), azaz indító diagonált pedig egy új trend elindulása körüli bizonytalanság és a fordulat utáni hitetlenkedés formálja. A záró diagonál befejező üzenetével szemben az indító változat megjelenése a diagonál haladási irányában folytatást valószínűsíti. Pozíciója ezért csak 1-es, vagy zigzag(!) A hulláma lehet.

Az LD elhelyezkedésen és az alakzatból levont következtetésen túl belső szerkezeti képletében is eltérhet az ED-től, ugyanis trendirányú hul ámai leginkább ötös szerkezetűek. Az „leginkább” megfogalmazás konkrétan arra utal, hogy gyakrabban 5-3-5-3-5-ös a felépítése, de ez nem szabály szintű kitétel, így teljesen rendben van, ha 3-3-3-3-3-as. Ahány a hul ámok alapelvével foglalkozó könyv, annyi állásfoglalás látott napvilágot ebben a kérdésben. Nem kell hozzá sokáig kutatni, hogy találjunk élő példát erre is, arra is. A kérdésben legilletékesebb maga Elliott lenne, ám ez az egyetlen olyan alakzat, amit ő még nem fedezett fel, jóval később az utókor pótolta ezt a nyilvánvaló hiányosságot.

A diagonálok közül, tehát kizárólag az 1-es, vagy A hul ám idején, azaz indító pozícióban elhelyezkedő változat képes a belsejében, trend irányban ötös szerkezetű

alhullámokat kialakítani. Ha megvan az öt hullám, akkor az LD időnként csak zavaros megjelenésében és az 1-4 alhul ámok közötti átfedés tekintetében tér el egy lökéshullámtól. A 11. ábra mutat egy Minor ( Rövid távú) 5-3-5-3-5-ös tagolású változatot a megfelelő jelölésekkel együtt.

Mindkét diagonál összetéveszthető a megnyúlt harmadik indulásakor keletkező

egyes-kettes hullámok sorozatával, de éppen ellentétes módon ( ld. 13. ábra).

Miközben a záró diagonáloknál fordulatra engedne következtetni az alakzat megjelenése, addig a szerkezet végén egy nagyon rövid és gyenge korrekció után momentumos kitörés következik be. Épp a várakozásokkal ellentétes irányban, mert a záró diagonálnak hitt szakasz valójában egy-kettő sorozat volt. Az indító diagonállal kapcsolatosan ez a tévedés úgy merül fel, hogy egy háromszori egy-kettőnek jelölt struktúra után nem harmadik-harmadikja kirobbanás és a trend begyorsulása következik, hanem korrekció. A háromszori egy-kettő nyilván még csak az 1-es 33

bull

bear

piacon

piacon

1 vagy A

[v]

(v)

[iii]

(iii)

(v)

(iv)

(b)

(i)

[i]

(iii)

(v)

(iv)

(ii)

(a)

(c)

(i)

[iv]

(iii)

(b)

2 vagy B

(a)

(ii)

(i)

(iv)

(c)

(ii)

[ii]

11. ábra: Minor szintű bullish indító diagonál belső szerkezete és jelölése hul ám LD, míg a létrejövő korrekció a 2-es, vagyis jóval később jön a várt irányba folytatás. A Kerülj előnybe Elliott hullámaival! haladó tréningprogram része az ilyen helyzetek példákkal megvilágítása. Most azért tértünk ki rá, mert a fordítva elsülő szituációk ellenére is gyakran a legjobb kereskedési lehetőségeink kötődnek diagonálok kialakulásához. Érdemes keresni a kétféle diagonál felbukkanását, viszont a hibás diagnózis esetére feltétlenül gondoskodnunk szükséges a körültekintő kockázat-menedzsmentről és a stop loss megbízásról.

Megnyúlás

A tiszta ötös szerkezetű lökéshullám általános ismérveit az első rész már bemutat-ta, de létezik két módosult megjelenési formája, a megnyúlás és a csonka impulzus.

A megnyúlás (angolul: extension) az a jelenség, amelyben az impulzus 1-es, 3-as, vagy 5-ös trendmozgató szakaszai közül az egyik, amely maga is impulzus, nagyságrendekkel hosszabbnak mutatkozik, mint a másik kettő, amely nem nyúlt meg.

Visszatekintve az 1. ábrára a harmadik hullám számottevően hosszabb, mint az azonos irányba haladó társai. Ez abból adódik, hogy a Rövid távú ( Minor) 34 3-as jelölésű, középső hullám Minute szintű trendmozgató építőelemei – itt Gábor Agócs

gagocs@me.com

különösképp a [iii]-as – közel annyit haladtak előre, mint amennyi utat általában az arab számokkal jelölt eggyel magasabb szintű Minor hullámok járnak be. Mintha a hullámok nagyobb sebességi fokozatba kapcsolnának, hogy a rendelkezésére álló idő

alatt messzebbre jussanak. A közbevetett két Minute szintű [ii]-es és [iv]-es korrekció viszont marad akkora, vagy alig lesz nagyobb, mint amekkora egy megnyúlást nem tartalmazó Minor szintű hul ámon belül „normálisan” lenne. Az eredmény egy határozottan, erős momentummal haladó hul ám, amelyet csak rövid és rendkívül sekély kontratrend mozgások szakítanak félbe. Legtöbbször az utolsó trendirányú szakasz mindössze 14,6, 23,6, vagy 38,2 százalékát visszahódító ellenirányú korrekciókat tapasztalunk. Amíg a megnyúló szakaszon belüli korrekciók már-már aránytalanul kis méretűek, addig maga a megnyúlt hul ám egésze aránytalanul nagynak tűnhet a befoglaló alakzat többi hullámához képest. A pihenni és véget érni nem akaró hullám az ugyanazon trendszinten azonos irányban haladó társainak végül 161,8, 261,8, vagy akár 423,6%-át teszi meg. Ez a szituáció,

amikor a kereskedői

BULL piacon

BEAR piacon

5

s z a k z s a r g o n b a n

3

[ii]

„felpiramisozásnak”

1

4

[i]

[iv]

nevezett eljárás, azaz

[v]

2

[iii]

a pozíció két-három

[iii]

[iv]

2

[v]

[i]

4

lépcsőben

való

1

[ii]

növelése rendkívül

3

Megnyúlt első hullám

5

jól kifizetődő játék.

5

(A felsorolt Fibonacci

2

3

arányokra később egy

1

egész alfejezet erejéig

4

4

visszatérünk.)

1

3

2

Megnyúlt harmadik hullám

A megnyúlást

5

5

tartalmazó impulzu-

[v]

[iii]

2

sok nem öt, hanem

[iv]

1

[i]

4

kilenc alhullámból

3

[ii]

[ii]

3

álló szerkezetnek

[iv]

[i]

1

4

látszanak ( 12. ábra).

[iii] [v]

Kézenfekvő, hiszen

2

Megnyúlt ötödik hullám

5

egy kisebb trendszint trendmozgató

12. ábra: Megnyúlások

35

alakzatai méretüket tekintve felzárkóztak a nagyobb méretű befoglaló hullámok hosszához. Vagyis, a megnyúlás nélkül egy hullámnak látszó valamelyik egység helyét komplett öt hullám foglalja el. 5-1+5 = 9.

Áru-és nyersanyagpiacok ötödik hulláma

A legtöbbször harmadik hullámuk alatt megnyúló részvényindexeket bull piac ötödik hullám idején már a remény és a túlzott lelkesedés, a mohóság elegye hajtja. Ezzel szemben az áru-és nyersanyagpiacok, valamint az energiahor-dozók ötödik hullámát sokkal erősebb érzelem, a félelem motiválja. Félelem az inflációtól, háborús konfliktusoktól, szélsőséges időjárástól, félelem attól, hogy valamiből nem lesz elegendő. Mivel a tőzsde világában a félelem a legnagyobb erő, ezért a nyersanyagok bull piaca Elsődleges szinttől felfelé igen gyakran egy exponenciális emelkedésben ér véget, amit megnyúlt ötödik hullám okoz.

A részvénypiacokon a bear trendek második felében, a C hullám idején uralkodik a félelem. Az indexek nagyobb bear trendjeinek utolsó hulláma így lesz inverze annak, ahogyan egy ötödik hullám megnyúlásban egy nyersanyagpiac befejezi a bull trendet, vagy annak egy jelentős fázisát.

Néhány ritka kivételtől eltekintve minden impulzus tartalmaz egy megnyúlt alhullámot, és általában csak egyet. A részvénypiacon a 3. hullám megnyúlás a leggyakoribb, az 1-es hullám megnyúlás a legritkább. Egy megnyúlás felbukkanásából, vagy éppen elmaradásából gyakran következtethetünk az előttünk álló szakasz hosszára.

Ha ugyanis egy lökéshullámon belüli harmadik hullám megnyúlt, akkor az ötödik már gyengébb, hosszát tekintve pedig az elsővel lesz összemérhető. Az 1-es és a 3-as

„normális” méretű, és nagyjából egyenlő hosszú, akkor megnyúlásra és exponenciális emelkedésre készüljünk az ötödik hullámban.

Több éven át tartó Ciklus szintű vagy nagyobb impulzusok 3.és 5. hul áma egyszerre lehet megnyúlt, akárcsak a Dow Jones 1932-2000-ig tartó Szuperciklus szintű lökéshulláma a 2. ábrán. Ugyanezen az grafikonon azt a tipikus jelenséget is vegyük észre, amikor már az 1942-től 1966-ig tartó III hullámon belül is kilenc hullámot, vagyis megnyúlt harmadik hullámon belüli megnyúlást találunk. Az ilyen 13.

ábrán szemléltetett esetekben általában a megnyúlt szülő hullámmal azonos 36

Gábor

Agócs

gagocs@me.com

pozícióban lévő alhullám nyúlik meg, azaz hármason belül a hármas és ötösön belül az ötös.

A 12. ábrán még 9 hul ámra tagolódott a lökéshul ám. Itt még néggyel tovább növekedett a jól kivehető szerkezeti egységek száma, így már 13-nál tartunk. Élő grafikonon ritkán sikerül ilyen szépen és egyértelműen a helyére tenni minden kis alhullámot, de már az is segítség, ha azt felismerjük és megértjük, hogy Elliott rendszerében az átfedésektől mentes 5, 9, 13, vagy 17 hullám jelentése ugyanaz: impulzust látunk a grafikonon.

Az ötödik hullám megnyúlás speciális vezérlőelve szó szerint ugyanaz, mint amit Elliott a záró diagonál kapcsán megfogalmazott. „ Drámai fordulat követi, jelezve, hogy az árfolyam túl gyorsan, túl messzire jutott”. A fordulatot követő momentumos mozgás arra a szintre rántja vissza a piacot, „ ahonnan a megnyúlás kiindult”.

Egyszerűbben fogalmazva a megnyúlt ötödik hullám második alhullámának tartománya fog először komolyan megálljt parancsolni a korrekciónak.

[5]

(5)

[5]

5

3

[3]

Az ötödik hullám ötödik

alhulláma is megnyúlt

1

4

(5)

2

[4]

(3)

(3)

(4)

(1)

3

(4)

4

[3]

(2)

1

A harmadik hullám

harmadik alhulláma is megnyúlt

2

[4]

(1)

(2)

[1]

[1]

[2]

[2]

13. ábra: Megnyúlás a megnyúlásban

37

A 14. ábrával visszatérünk a történelmi Dow grafikonhoz, amelyen az 1932-38-ig tartó Ciklus szintű I. hullámom belül az Elsődleges [5] hullám nyúlt meg. Alhullámai közül a Középtávú (1)-es, (3)-as és (5)-ös méretét tekintve vetekszik az eggyel magasabb rendű Elsődleges elődökkel. Segítségükkel végül az [5]-ös nagyobbat halad északnak, mint az [1]-es és a [3]-as együtt. Amint vége az emelkedésnek, elővehetjük Elliott vezérlőelvét, miszerint az éles esés a (2)-es hullám tartományát célozza. Konkrétan 108,29 - 95,95 a támasz zóna, amely az 1937. márciusi csúcstól minimum 44%-os esést vetített előre Ciklus II-es elvárásnak. Noha a képen nem látszik, de a piac valóban drámai gyorsaságú eséssel 1938. március utolsó kereskedési napján éri el a későbbiekben több éven át támaszként funkcionáló 97,46-os minimumát, amely még mindig csak az esés [A] hul ámának bizonyul. Gyakori jelenség, hogy a megnyúlt ötödiket követő éles korrekció csupán az A-t fejezi be az így meghatározott célzónában.

Az (1)-es jelölésű csúcs tanulsága, hogy ott joggal merült fel a feltételezés, miszerint vége az 1932-ről induló impulzusnak. Ha azonban arányos öt hul ámot tudunk jelölni egy grafikonon, attól még nem biztos, hogy a teljes alakzat és a trend végét találtuk meg. A megnyúlt hullámok, különös tekintettel az ötödik hullám megnyúlásra választ adnak a kérdésre, hogy miért helytelen pusztán egy értelmezés alapján kialakult DJIA heti bontásban

I

logaritmikus skálán 1932 - 1938

[5]

(5)

196

161.8%

(3)

100.0%

(4)

[3]

110

(1)

megnyúlt [5] hullám

(2)

[1]

0.0%

85

[4]

[2]

41

(IV)

38

14. ábra: Megnyúlt ötödik hullám (A Fibonacci-rácsra később visszatérünk) Gábor

Agócs

gagocs@me.com

trenddel szemben csúcsot vadászni. Történelmi példánkban egy aránylag rövid (1

hónapig tartó) megszakítás után még 81% emelkedés következett a trend végének látszó (1)-es csúcs felett.

Egy lökéshul ám,

5

de akár egy diagonál

Az 5. innen már nem nyúhat

meg, az impulzus befejeződött

végére vonatkozóan

3

akkor áll elő a

4

“perdöntő” bizonyí-

ték, ha a piac letöri,

meghaladja az impul-

1

zuson belüli negyedik

hullám végpontját.

Ekkor ugyanis már

2

nem jöhet létre ötödik

15. ábra: Bizonyíték egy lökéshullám végére

hullám megnyúlás.

Elliott alapvető szabálya szerint kettes hullám nem mehet az egyes kiindulási pontján túlra, ezért ettől a ponttól kezdve már semmiképp sem lehetséges az 15. ábra tetején az 5-ös jelölést később alacsonyabb rendű [i]-re váltani. (Az [i]-es az 5. hullámon belüli egyes hul ám értelmezés lenne). A negyedik hullám végpontjának átlépése korántsem jelenti az ideális beszállási pontot, de egy trendfordulós elképzelés és főleg az elképzeléshez igazított pozíció megerősítésében kardinális jelentőségű információ.

A megnyúlt szerkezetek azok a hullámok, amelyeket minél tovább szeretnénk azonos irányba megnyitott pozíciónkkal végigkísérni és amelyekkel szemben – akár egészen rövid távon is – mindenképpen kerüljük a kereskedést.

Csonka impulzus

Speciális és ritka impulzus megjelenési forma, amikor a lökéshullám 5. hulláma nem képes meghaladni a 3. hullám végét. Az 5. hullám ilyenkor is feltétlenül öt alhullámra tagolódik, de a piac rejtett gyengesége miatt nem teljesíti a záró hullámmal kapcsolatos minimális célár várakozásokat sem. Azaz már nem ér el új csúcsot vagy aljat a 3-as hul ám végpontján túl. Elsősorban erős harmadik hul ám megnyú-

lások után találkozhatunk a jelenséggel. Ekkor a piac mechanikája az előző impulzus túlzott erejét nyeli így el, és a hosszát kompenzálja, hiszen az előző szakasz – ez alkalommal is elismételhetjük – „ túl messzire, túl gyorsan haladt”.

39

A csonka ötödik

Ortodox csúcs

hullám az egyik olyan

szerkezet, amelyben

3

az alakzat vége nem

5

azonos az alakzat

szélsőértékével.

1

4

(Azaz maximumával,

vagy minimumával).

Ilyenkor a jelölésben

2

tükröződő, az Elliott-i

A lezáró hullám is minden—

szabályok szerint

képpen ötös szerkezetű

definiált forduló-

16. ábra: Csonka impulzus

pont az ún. ortodox

végpont. A 16. ábrán az 5. hullám vége az ortodox csúcs. A 3-as pont az alakzat maximuma, a nem ortodox tető.

A betűk oldalán

A korrektív alakzatok az eggyel magasabb rendű trend irányában haladó szimpla vagy összetett hármas szerkezetek a ciklus ( 3. ábra) jobb oldalán. Mivel a háttérben továbbra is ott lappang a pihenőre tért magasabb szintű trend mögöttes támasztó v.

ellenálló hatása, ezért az egymás ellen dolgozó trendszintek nyomán sohasem tud öt hul ámból álló struktúra kialakulni. Sokféle és változékony, sokkal nehezebben áttekinthető alakzatok épülnek így, amelyeket néha csak utólag tudunk beazonosítani.

Megéri időt fordítani a korrektív szerkezetek tanulmányozásába, mert időről-időre eljön a pillanat, amikor letisztul a kép és sikerül felvenni a fonalat, meghatározni az alakzaton belüli helyzetünket.

Éles a korrekció, ha határozottan, meredeken szembefordul a kialakult trenddel, de aránylag rövid ideig tart. Az oldalazó megjelenés a kontratrend irányba inkább keveset halad, de annál több időt tölt a szembenálló erőhatások konfliktusában forgolódva. Az oldalazó korrekciókra jellemző sajátosság, hogy kialakulásuk ideje alatt egy rövid időre visszakeverednek az alakzat kiindulási pontján túlra, vagyis a trendben átmenetileg új maximumot, vagy minimumot hoznak létre. A technikai analízis elmélete R. N. Elliott előtt kizárólag az éles kontratrendeket tartotta 40 korrekciónak, az oldalazást nem.

Gábor

Agócs

gagocs@me.com

Nem elég azonban a kétféle megjelenésből adódó sokszínűség, a korrektív alakzatok még a komplexitásuk A lényeglátás

mértékét és komplex alhul ámaik pozícióját is állandóan képessége nélkül

változtatják. A következő oldalakon felsoroljuk az alapvető korrektív formák szerkezeti jellemzőit, de élő

ránk zúdul az

grafikonokon ettől még korántsem lesz egyértelmű a

elágazások és

beazonosításuk. A gyakorlatban érdemes egy kicsit elvonatkoztatni a „vegytiszta” sematikus ábráktól és korrektív alternatívák

idősíkokat váltogatva, az arányokra fókuszálva igenis nagy számából adódó egy kicsit érzésre, „ nagyjából” meghatározni, hogy

„analízis paralízis”

épp milyen korrekciót látunk. Nem feltétlenül abban van a profitot érő információ, hogy minden apró alkotóelemet be tudunk jelölni, hanem abban, ha van elképzelésünk az optimális arányokról, megjelenésről, karakterről. Amikor a korrekciónak vége, akkor újra jön egy tisztább képet nyújtó trendirányú mozgás, abból szeretnénk minél többet megfog-ni. A korrekciók megfigyelése, kontextusba helyezése olyan, mint egy kirakós játék.

Zsonglőrködünk a korrekció mélységével, időtartamával, alakjával, helyzetével, forgal-mi adataival, komplexitásával és minden más karakterjegyével. Ha azonban nem tudjuk a lényeglátás képességét kifejleszteni magunkban, akkor ránk zúdul az elágazások és korrektív alternatívák nagy számából adódó „analízis paralízis”.

Alapvető korrektív alakzatok felsorolása és impuzuson belüli fontosabb jellegzetességei: Az alakzat alhullámai

Jellemző

Alakzat

Alakja

Sematikus

Normál*

általában

ábra

pozíciója

retrace

Típusai

A

B

C

D

E

%

Zigzag

5

3

5

-

-

éles

B

2. ritkán 4.

50 - 100

-

A

C

B

Flat

szabályos (regular),

(lapos)

3

3

5

-

-

inkább

oldalazó

4. néha 2.

38 - 62

megnyúlt (expanded),

tovahaladó (running)

A

C

háromszögek: szabályos

b

v. tovahaladó

d

Három—

4.

szabályos: szűkülő,

szög

3

3

3

3

3

oldalazó,

időigényes

e

c

kizárólag!

23 - 50

szélesedő (expanding)

a

szűkülő: szimmentrikus,

emelkedő, csökkenő

* értsd: lökéshullám szerkezetén belüli

41

Zigzag és dupla zigzag

A zigzag [ejtsd: zɪgzæg] a legegyszerűbb alakzat, amelyben a piac élesen szembefordul a fennálló magasabb rendű trenddel, és mély korrekciót valósít meg. Mély korrekciónak számít, ha a kontratrend a korrigált trendszakasz 50%-nál nagyobb részét hódítja vissza.

BULL piaci válto

BULL piaci v zat

áltozat

Az 5-3-5 képletű

Az 5-3-5 szerkezet kibontása

zigzag ( 17. ábra) rögtön

[ii]

egy ötös szerkezetű

B

[c]

trendmozgató A hullám-

[i]

[iv] [a]

[ii]

mal indít, amely többször

B

[iii]

impulzus, mint indító

[b] [i]

[v]

diagonál, de minden—

A

A

[iv]

képp valamelyik a kettő

[iii]

közül. A B hullám hármas

[v]

C

szerkezetű alakzat, amely

C

jelentősen elmarad a

BE

B AR piaci v

E

álto

AR piaci v zat

áltozat

zigzag korrekció kiindu—

C

C

lási pontjától, gyakran

mindössze az A hullám

A

38%-át, jellemzően

A

38-50%-át korrigálja. A

B hullám lehet zigzag,

B

B

flat, háromszög, vagy

ezek kombinációja. A C

hul ámmal kapcsolatos

minimum elvárás, hogy

17. ábra: Középtávú zigzag korrekció szerkezete bull és bear piacon legyen ötös szerkezetű

trendmozgató alakzat, tehát impulzus, vagy záró diagonál és érjen az A területén túlra. (Nem lehetetlen, de igen ritka és igencsak utólag visszanézve derül ki, ha egy C

hullám elmulasztja meghaladni az A-t. Valós idejű grafikonon és szituációkban nem kifizetődő ilyen szcenáriók preferálásával feszegetni az EWP szabályrendszerét.) Az A és a C hullám öt alacsonyabb rendű alhul ámát számokkal, a B

42 hullám egységeit pedig a hármas szerkezet miatt betűkkel jelöljük. A zigzag Gábor Agócs

gagocs@me.com

éles megjelenése leginkább lökéshullám 2. hullám pozíciójában egyértelmű, ahol bull impulzust lefelé, bear uralkodó trendet felfelé, 50-100%-ban korrigál. Közel sem ez az egyetlen hely ahol zigzag előfordul, már előzőleg is szóba került, mint a záró diagonál akár minden alhulláma. A később tárgyalt háromszögekben kifejezetten ez az egyetlen meghatározó építőelem-típus. Attól lesz a leggyakrabban előforduló hármas szerkezeti elem, hogy mindenütt megtalálható. Lehet flat korrekció A hulláma, vagy B hulláma, sőt, egyszerre mindkettő. Gyakran zigzag B hulláma, vagy X hullám, dupla és tripla hármas korrekciók W, Y, vagy Z egysége, végül még az is megeshet, hogy impulzuson belül a 4. hullám pozíciójában találunk rá, bár talán ez utóbbi a legritkább előfordulása. Elliott világában az a dolga, hogy építőelem legyen, vagy magában olyan kontratrendeket alkosson, ahol kevés idő áll rendelkezésre egy korrekcióra.

A zigzag-szabályok összefoglalása:

Ô Élesen haladó, három hullámból álló alakzat;

Ô A és C hulláma impulzus, vagy diagonál, B hulláma zigzag, flat, háromszög, vagy ezek kombinációja, ezért a képlete 5-3-5;

Ô

A B hullám semmiképp sem éri el az A hullám kiindulási pontját, illetve az esetek túlnyomó többségében messze elmarad tőle.

Létezik egy az impulzus megnyúlására analóg helyzet, amikor egyetlen 5-3-5-as zigzag korrekció nem éri el a megfelelő mélységű céltartományt, ezért később mintegy megismétli önmagát. A kialakult alakzat elnevezése dupla zigzag, vagy rövidítve dZZ.

[b]

X

[c]

[a]

[b]

itt éppen

[a]

diagonál

[b]

38,2%

[c]

[a]

W

61,8%

[c]

Y

18. ábra: Két Minor zigzag egy X hullámmal összekötve együtt Intermediate szintű dZZ

43

Képzeljünk el a 18. ábrát úgy, mint egy (2)-es hullám korrekciót. A kettes hullá-

mokról statisztikai alapon tudjuk, hogy élesek és mélyek. Ez határozza meg a várakozá-

sunk. Az előbbi kritériumnak megfelel ugyan az első 5-3-5-ös szerkezet, vagyis itt a W jelzésű zigzag, de mélységét tekintve kevés a 40% körüli korriekció. Szerkezetileg minden gond nélkül véget érhetne az esés már az első [c] pontban, de alternatív lehetőség megfontolására ad okot, hogy amennyiben ez egy részvényindex ábrája, akkor messze elmarad az indexektől tipikusan elvárható (2)-es hul ám 61,8-78,6%-

os korrektív tartomány teljesítésétől. Egy EURUSD grafikonon még inkább hasonló gyanúval élnénk, hiszen a devizák legendásan mély, 78,6-100% kettes hullámokat korrigálnak. Ha az (első) zigzag záró [c] ötöse momentumos lökéshul ám volt és hossza meghaladja az itt [a] jelzésű első ötös hosszát, és / vagy momentumát, akkor különösen érdemes arra a szcenárióra számítani, ami ezen a fenti ábrán történik.

Látszólag újra erőre kap a zigzag előtt felfelé tartó trend, ám nem képes impulzív szerkezetet kialakítani, hanem három hullám után elakad. Leginkább a zigzag középső

[a]-[b] szakasz tartományán nem tudja magát átküzdeni. A piac ezek után ismét az első zigzag irányába fordul. Egy újabb zigzag egységgel előbb meghaladja az W

jelű egység végpontját, majd eléri a várakozásunk szerinti mélységet. (Például a 18.

ábrán a 61,8%-os korrekciós szintet.)

A modern Elliott-i elemzésekben az ilyen dupla korrekciók első hármas szerkezetű

egységét W, a másodikat Y betűjelzéssel látjuk el. Nem közvetlenül kapcsolódnak egymáshoz, hanem összekötő jelleggel közéjük kerül az ugyancsak hármas szerkezetű

„korrekció korrekciója” szakasz. A közbevetett X jelzésű hullám leggyakrabban zigzag, de lehet flat, háromszög, vagy ezek kombinációja is. Mivel az X eggyel magasabb trendszintet képvisel, mint a két zigzag a 18. ábrán Minute [b] jelzésű alhullámai, ezért százalékban és / vagy időben nagyobb kiterjedésű lehet náluk. Az X hullám a teljes W zigzag hullámot korrigálja és nem jellemző, hogy 61,8%-nál többet hódítson vissza belőle.

Az egyszerű zigzag három fő hullámból áll. Ezzel szemben a dZZ két ilyen hármas szerkezetű zigzag és egy összekötő elem együttese, vagyis összesen 7 hullámnak tűnik.

3+1+3=7. Ha egy újabb összekötő X-en keresztül még egy további zigzag csatlakozna hozzá, akkor 11-re bővülne ez a szám. Ha a korrekciókról szóló általános bevezetőben ajánlott „nagyjából” megközelítést alkalmazzuk, akkor akár egyetlen mondattal is summázhatjuk az összes korrektív alakzat definiálását: A korrekció egy 3

44 hullámból, vagy hármas szerkezetek kombinációjaként 7, 11 hullámból álló Gábor Agócs

gagocs@me.com

átfedésekkel teli alakzat. (Szemben a megnyúlásokkal foglalkozó részben jellemzett átfedésektől mentes 5, 9, 13, vagy 17… hullámból álló impulzív struktúrákkal).

Flat

Amikor az árfolyam oldalazó, jól definiált

B

sávozást alakít ki, olyankor az első gondolatunk

lehet a 3-3-5-ös szerkezetű flat [fl’æt], magya-korr

impulz

rul lapos, vagy tompa korrekció ( 19. ábra).

ektív

tív

us v

Igazi univerzális elem Elliott alakzatai között, ek

. ED

korr

ugyanis a sekély 38,2%-os korrekciós szintektől

akár maximum 61,8%-ot is képes teljesíteni.

Ezért impulzuson belül elfoglalhatja a 2-es A

C

vagy a 4-es hullám helyét is. Mindenképp a 19. ábra: Bullish szabályos flat korrekció

komplex korrekciók kategóriájába tartozik.

Felfelé egy momentumos harmadik hullám – ld pl. az 5. ábra (3) – végén a spekulánsok és befektetők számára elég egyértelmű a trend. Így a magasabb rendű vételi erő hatására a negyedik hullámnak nem lesz elég ereje teljes öt hullámmal elindulni délnek. Előáll ezért egy (közepesen) sekély hármas szerkezet, az A hullám, amely lehet zigzag vagy maga is egy flat. Van tehát egy komplettnek tekinthető, de aránytalan ellenirányú korrektív szerkezetünk egy emelkedő harmadik hullám vége után. A piaci szereplők többsége türelmetlenül várja már a nagyobb trend visszatérését és egyáltalán nem gondol úgy az első korrektív egységre, mintha az csak a teljes negyedik hul ám első szakasza lenne. „Agresszív eufóriát” emlegettünk a B hul ám karakterjegyek tárgyalásakor, ami legtöbbször talán a flat B hullámában kel életre. A B hullám ugyanis nem hozza az egyértelmű „korrekció korrekciója” jelleget, hanem mintha a magasabb rendű impulzus trendje térne vissza, betámadja az A hul ám kiindulási pontját, sőt átmenetileg akár meg is haladhatja azt. Mégsem találjuk meg benne az impulzus tiszta szerkezetét, mert ismét egy hármas tagolású korrektív alakzattal van dolgunk. Készüljünk fel a lapos korrekció B hul ámot övező gyakran igen heves érzelmi állapotokra, ami nagyobb idősíkon függőleges eufóriának, vagy kapitulációnak tűnhet.

Végül a C hullám ötös – impulzus, vagy diagonál – tagolása és momentuma kisöpri a régi trend visszatérését korán erőltető, a B hullámban pozícióba ugró szereplőket.

Jóllehet a C öt hullámból áll, szemben a zigzag korrekció hasonló szerkezetű 45

C egységével egyáltalán nem, vagy csak egészen kis mértékben haladja meg az A végpontját.

A zigzag formához képest a flat több időt igényel, de nem tartozik azért az igazán sokáig elhúzódó korrekciók közé. Hosszabb és erőteljesebb trendek idején tűnik fel, ezért tipikusan a harmadik hullám megnyúlást követő, vagy megelőző korrektív alakzat.

Utóbbi eset kereskedési jelentőséggel bír, ugyanis ha második hullám pozíciójában találunk flat korrekcióra, akkor abból a harmadik hul ám megnyúlására következtethetünk. Például úgy képzeljük el a helyzetet, mintha a 13. ábra bal oldalán az Elsődleges [2]-es jelzésű hullám lenne lapos korrekció. A flat alakzatot tartalmazó egy-kettő sorozatok a kockázatukhoz mérten igen jelentős haszonnal és egyszerre jó találati aránnyal kecsegtető szituációk.

Egy dupla zigzag W-X és egy flat A-B részlete szerkezetileg igen közel áll egymáshoz, ezért egy szabály értékű kitételt érdemes megfogalmaznunk a megkülönböztetésükre.

Az dZZ X hullámáról már tudjuk, hogy W-hez mérten egészen ritkán korrigál többet, mint 61,8%. Egy flat B hul ámával kapcsolatban azt rögzítettük, hogy minimum A kiindulási pontjának közelébe ér, most pontosítsuk így: legalább 84,1%-ot korrigáljon.

Ne tekintsünk egy 3-3-as szerkezeti egységet épülő flat korrekciónak, amennyiben nem teljesíti az utóbbi minimális retracement elvárást.

Minden lapos korrekcióra egyaránt érvényes szabály: Ô

Oldalazó, három hullámból álló, komplex, korrektív alakzat; Ô

A és B hulláma zigzag, vagy flat, C hulláma pedig trendmozgató ötös szerkezet, ezért a képlete 3-3-5;

Ô

A B hullám minimum az A hullám 84,1%-át korrigálja, így legalább a kiindulási pontja közelébe ér.

A 20. ábra első sora segítséget nyújt az alakzat alhullámainak helyes jelölésében: a hármas tagolású A és B hullámok eggyel alacsonyabb rendű egységei betűjelölést kapnak, míg az ötös szerkezet miatt C alhullámait számokkal látjuk el.

Amikor flat vagy lapos korrekció elnevezés elhangzik, akkor azzal egy oldalazó jellegű 3-3-5-ös tagolású szerkezetre hivatkozunk. Elemzési és kereskedési 46 szempontból azonban még van mit pontosítani annak megfelelően, hogy a B Gábor Agócs

gagocs@me.com

BULL piac

BEAR piac

B

A

C

[c]

[v]

[c]

[ii]

[b]

[a]

[iii]

szabályos

[a]

[b]

[i]

[iv]

flat korrekció

[i]

[iv]

[a]

[b]

[iii]

[b]

[a]

[ii]

[c]

[v]

[c]

A

B

C

B

C

A

B > A x 1,05

megnyúlt

(expanded)

A

C

B

magasabb tető

B

A

tovahaladó

C

C

magasabb alj

A

B

20. ábra: Flat megjelenési formák

és a C hullám hol ér véget. A „flat” gyűjtőnév mögött a B és C pontok elhelyezkedése szerint három eltérő megjelenést azonosíthatunk ( 20. ábra).

Szabályos ( regular) lapos korrekcióról beszélünk, amennyiben a B hul ám az A kiindulási pontjával nagyjából azonos szinten ér véget, majd C pedig A pont magasságában, esetleg egészen kevéssel túlszalad rajta. Ebben az esetben 47

A ≈ B ≈ C. A szabályos változat a legritkábban előforduló megjelenés, akár a megnyúlt, akár a tovahaladó változat is gyakrabban tűnik elő a grafikonokon.

Expanded, vagyis megnyúlt lapos korrekcióról akkor beszélünk, ha a B hullám legalább 105%-a A hullám hosszának, azaz számottevően A kiindulási pontján túlra ér. Így bull piacon határozott új csúcs, bear piacon új alj keletkezik. Ezt követően az ellenkező irányban az impulzív C jelentősen meghaladja az A pontot. A piac így nem tisztelte sem az ellenállást, sem pedig a támaszt. A klasszikus trendkövetési módszereket alkalmazó kereskedőket (akik előtt Elliott lapos alakzata ismeretlen) gyakran csapdába csalja a B és a C hullámok végén bekövetkező fals ki-, illetve letörés ( 27.

ábra). A bull piaci változatnál az erőteljes B közvetlen a momentumos C impulzus előtt produkálja a meggyőző kitörést egy új maximumra. Az árfolyam gyorsan vissza-hullik az A hullám tartományába, majd annak minimuma sem képes ellenállni az esésnek. Az új minimum A alatt a short irány helyességéről épp akkor győzi meg a piaci szereplőket, amikor a teljes A-B-C flat szerkezet készen áll, hogy átadja helyét a magasabb szintű felfelé tartó trendnek.

A 20. ábra alján szereplő változat a running [ejtsd: rʌnɪŋ], azaz tovahaladó lapos korrekció, amelyben a B hul ám szintén szignifikánsan meghaladja A kiindulási helyét, ám a C hullám A területén gyakran egy záró diagonál (vagy rövidebb lökéshullám) formájában hal el és nem képes meghaladni az A pontot. A tovahaladó kifejezés arra utal, hogy a flat alakzatot megelőző trend tulajdonképpen a korrekció alatt is folytatódik. Bull trendben tovahaladó flat kontratrend ide vagy oda, továbbra sem szakad meg a magasabb tetők és magasabb aljak sorozata. A magasabb tető a B, a magasabb alj a C végpontja lesz, egészében a flat felfelé „csavarodása” pedig a bull trend jelentős mögöttes erejéről tanúskodik.

Lökéshullámon belüli 2-es vagy 4-es pozíción túl előfordulhat mint zigzag B-je, továbbá flat A, vagy B hulláma, de lehet összekötő X helyén is, vagy horizontális kombináció W, Y vagy Z egysége.

A dupla zigzag alakzat kapcsán láttuk, egyetlen zigzag alakzat nem feltétlenül a korrekció vége. Különösen akkor nem, ha az előző trendmozgató szakasz mindössze 38,2%-át, vagy kevesebbet korrigált. A flat a másik eset, amikor az első zigzag még csak az A hullám, így a korrekció folytatódik, és komplex formává növi ki magát.

48

Gábor

Agócs

gagocs@me.com

A harmadik ilyen lehetőség a háromszög, amelyik legalább négy ZZ-t halmoz fel egymással szemben.

Háromszögek

A piaci erők egyensúlyára utal az oldalirányú 3-3-3-3-3-as szerkezetű, öt hulláma ellenére korrektív funckiót Az árfolyam

betöltő háromszög megjelenése. Az öt hul ám jelölése mozgása a

A-B-C-D-E és mivel mindegyik szakasz hármas tagolású, ezért a még eggyel alacsonyabb rendű alhul ámokat is háromszög vége

rendre betűjelzéssel látjuk el (akárcsak a 22. ábrán).

után kizárólag

a megelőző

A háromszög úgy indul, mint egy flat korrekció, de a C

hullám végül hármas szerkezetű zigzag vagy dupla zigzag trend irányába

marad, és semmiképp sem megy az A ponton túlra, folytatódhat

legfeljebb ritkán egyenlő lesz vele. A szabályos háromszögek ( 21. ábra) két fő csoportját különböztetjük meg; a szűkülő (angolul: contracting) és a szélesedő ( expanding) változatot. A s zűkülő

háromszög lehet szimmetrikus, emelkedő vagy csökkenő. Bármelyik változat feltűnhet bull és bear trendben is.

Az emelkedő csökkenő szimmetrikus alak nem befolyásolja a háromszöget követő kitörés irányát. E tekintetben kizárólag a háromszög kialakulása előtti trend iránya a meghatározó. Az árfolyam mozgása az E hullám után a háromszöget megelőző trend irányába folytatódik. Vagyis az alakzatba belépő első A hullám zigzag irányával ellentétes irányban.

A 21. ábrán minden háromszög b-d és a-c pontját összeköti egy felső és egy alsó határvonal. Ha a két határoló egyenes konvergál, akkor a háromszög szűkülő, ha pedig divergál, akkor szélesedő változatról beszélünk. Rájuk is érvényes, amit a záró diagonál tárgyalásakor már tisztáztunk: Az a-c egyenes csupán e pont helyzetének nagyságrendi előrejelzésére alkalmas, mivel az e hullám az esetek nagy többségében elmarad tőle, vagy túlszalad rajta. Amikor szűkülő háromszögnél az e túllendülés következik be, az árfolyam akkor sem jut el c ponton túlra. (A másik oldalon a háromszög belépési pontja sem illeszkedik a b-d határoló vonalra).

49

BULL piac

BEAR piac

a

b

c

d

e

e

c

d

a

b

szimmetrikus

b

d

a

c

e

e

d

c

b

a

emelkedő

a

b

c

d

e

a

c

e csökkenő

b

d

e

d

c

b

a

a

c

b

e

d

szélesedő

21. ábra: Minuette szintű szabályos háromszögek Elliott precíz háromszöge

A klasszikus technikai analízis (TA) a vízszintes határoló vonal oldalán várja a ki-vagy letörést, és ha nem abban az irányban következik be, akkor megbízhatat-50

lannak, sőt rapszodikusnak tartja a háromszögeket. Miért nem tűnik fel valakinek Gábor

Agócs

gagocs@me.com

a nem Elliott-os táborból, hogy a klasszikus technikai kritérium mentén csak az esetek hozzávetőleg 50%-ban áll elő a várt esemény és 50%-ban nem? Azaz miért nincs semmi korreláció a választott feltétel és bekövetkező kimenet között? Ez arra utal, hogy alapvetően helytelenül definiálják a háromszöget.

Az alakjából próbálnak következtetni és figyelmen kívül hagynak egy sokkal fontosabb tényezőt, a kontextust.

Egy háromszög emelkedő megjelenéséből például egyáltalán nem lehet jósolni arra vonatkozóan, hogy az árfolyam a háromszög végén, majd felfelé tör ki. Ha bear piac idején, délnek haladó trendet korrigál az emelkedő változat, akkor a felül vízszintesen haladó A-C határoló vonal ellenére is lefelé várjuk a folytatást. Legalábbis az igen világos és egyszerű Elliott-i útmutatás alapján (ld. 21.

ábra második sorában, jobb oldalon).

Ugyancsak a klasszikus technikai elemzésből ismert kategória a „trendfordító”

és” trenderősítő” háromszögek megkülönböztetése. Az EWP szabályai szerint viszont a megelőző szakasz, vagyis az eggyel magasabb rendű trend irányában van folytatás, tehát csak „trenderősítő” háromszög létezik. Ismét gond van a klasszikus TA definícióval, ezért tűnik úgy, mintha néha egy-egy háromszög képes lenne „trendet fordítani”. Elmulasztják definiálni a belső szerkezet szabályszerűségeit (öt hullám) és a belépési pontot, valamint az uralkodó trend irányát. Ezeken múlik minden helyes kimeneti következtetés.

A háromszög A, B, C és D alhulláma mindig zigzag, de közülük az egyik komplexitás tekintetében kiemelkedik az alhullámok közül. Leggyakrabban a C jelentkezik dupla zigzag formájában, de szűkülő háromszögeknél a duplázás ellenére sem haladja meg az A pontot. Az E hullám lehet zigzag, vagy maga is háromszög. Amikor az utóbbi eset fordul elő, akkor a teljes alakzat kilenc hullámból áll. 5-1+5=9.

A szabályos háromszögek belépő A hulláma gyakran rendkívül meredek, már-már impulzívnak tűnő szerkezetet mutat. További háromszög sajátosság a balról jobbra egyenletesen csökkenő forgalom és volatilitás, de ez a tendencia időnként átmenetileg megtörik a D hullám alatt. A D hullám ugyanis egy kicsit hibrid, mert a C hullámot követi, így hajlamos részben egy 1-es hullám trendmozgató karakterjegyeit hordozni, és mérsékelten megnövekvő forgalom mellett C-t igen nagy mértékben korrigálni.

Személyesen Elliott nem fogalmazott meg olyan szabályt, amely katego-rikusan kizárná a háromszög önálló előfordulását 2-es hullám pozícióban, de 51

sem ő, sem pedig az utókor nem talált minden kétsé-

get kizáró példát. Ezért úgy tekintjük, hogy impulzuson Mindig az utolsó

belül önállóan csak a 4-es hullám helyén tűnhet fel. A 4-es hullám háromszög retracement többnyire sekély, trendirányú

de időben annál inkább elhúzódó korrekciót valósít meg.

hullámot megelőző

Az építőelemek közül a leghosszabbat. Egy pillanatra korrekció helyét

visszatekintve a 7. ábrára, az 1-es és 2-es hullám karakterjegyei, érzelmi állapota kézenfekvő magyarázatot foglalják el

adnak arra, miért nem alakul ki a trend kezdeti fázisában ez az egyensúlyt tükröző, nyugodt konszolidáció.

Szűkülő megjelenési formáit igen egyszerű felismerni. Számunkra ez azért fontos, mert egyrészt megbízható módon jelzik a háromszöghöz vezető trend folytatását.

Másrészt azért, mert számíthatunk rá, hogy mindig az utolsó trendirányú hullá-

mot megelőző korrekció helyét foglalják el. Ezzel egy kiváló megerősítést vagy tájékozódási pontot adnak az Elliott-i értelmezésünkhöz. Nemcsak a következő hullám irányáról árulkodnak, hanem azt is megsúgják, hogy melyik hul ám pozíciójában helyezkednek el. Ha háromszöget látunk, akkor egy-két lehetőség kerülhet szóba a jelölésére, szemben például egy zigzag formával, amely szinte bármi lehet, még akár egy trendmozgató alakzat trendirányú része is egy diagonálban.

Egy lökéshullámon belül kizárólag a 4. hullám helyén állnak, így már a megjelenésükkel figyelmeztetnek a trend adott szintjének közelgő végére. Egy több trendszinten megnyúló harmadik hullámon belül a háromszög képes jelezni a négy-öt hullám-sorozat elindulását, vagyis azt, hogy egyre magasabb trendszintek kezdenek korrigálni. Ilyenkor esedékes a stop loss stratégia feszesebbre váltása. Ha több lépcsőben növelt pozícióról van szó, akkor a háromszögtől kezdve mindenképp tartózkodni kell a további „piramisozástól”.

Korrektív szerkezetekben is tartsuk az utolsóelőtti elemnek a háromszöget. Zigzag, vagy flat korrekció B hul áma lehet, valamint dZZ X hul áma. Itt az Építőelemek könyvben nem tárgyalt dupla hármas (horizontális kombináció) alatt is hű marad ehhez az elvhez, ezért X, vagy Y hullám pozíciót foglal el. Hasonlóan tripla hármasoknál csak a második öszekötő X hullám lehet (a záró Z előtt) vagy maga a Z. A triplákon belül az első X ilyenkor valami más, például zigzag, vagy flat.

52

Gábor

Agócs

gagocs@me.com

A

háromszög

új csúcs

az oldalazó jellegű

korrekciók

közé

(b)

c

tartozik, ezért a

kialakulása alatt a

(d)

c

magasabb rendű

b

a

b

b

a

trend irányában

a

rövid időre új extrém

a

a

b

b

értéket érhet el. A

c

c

(e)

jelenség analóg arra,

(c)

lehet [iv], [b], [x], [y] v. [z]

c

amit a flat korrek-

(a)

ció olyan B hul á-

22. ábra: Minute szintű tovahaladó háromszög bull trendben mai kapcsán láttunk,

amelyek meghaladták A kiindulási pontját. Az így létrejövő háromszöget tovahaladó ( running) háromszögnek nevezzük, megkülönböztetve a szabályos háromszögektől.

Statisztikailag a 22. ábrán szemléltetett tovahaladó változat a leggyakoribb megjelenési forma, amely egyetlen szabály tekintetében sem tér el a többi szűkülő

típustól. A háromszögek mintegy 40%-a tovahaladó.

A tovahaladó háromszög speciális vezérlőelve szerint ugyan a magasabb rendű

trend mögöttes ereje képes új maximumot vagy minimumot létrehozni a B pontban, de az E hullám és vele a teljes háromszög ortodox végpontja az A hullám kiindulási pontján belül van. Bull trendben a belépési pont alatt, bear trendben pedig felette.

A háromszögek eredményezik a legsekélyebb korrekciókat, különösen akkor, amikor egy gyenge A hullám indítást követően tovahaladó változat alakul ki. A magasabb rendű trend megelőző szakaszát képesek ugyan maximum 38,2-50%-ban korrigálni, de sokkal többször kerülnek közel a minimálisnak tekinthető 14,6%-os szélsőségesen alacsony értékhez. A háromszögek tökéletes megtestesítői az EWP elvnek, miszerint amit a piac egy kontratrend alatt nem tesz meg árban, azt megteszi időben. Viszont, amit árban korrigál, azt nem fogja időben. Náluk egyértelműen az előbbi játszik, jóformán semmit nem lép vissza az árfolyamtrend, de egészen kiszámíthatatlanul sok idő

telik el a kialakulásuk alatt.

A várható kitörés iránya és a következő elmozdulás záró jellege is kikövetkeztethető a háromszögekből, de ettől alig kapunk segítséget az 53

időzítésben, a „Mikor?” kérdés megválaszolásában. Már a C hul ám közben is felmerül, hogy talán komplett a korrekció, de még mindig csak átfedésben álló, a korán nyitó kereskedőt bizonytalanságban tartó hullámok és gyenge (RSI) szignálok érkeznek sorra. Különösen kilenc hullámból álló változat okoz sok kellemetlenséget felemésztve a piaci szereplők türelmét és érzelmi tőkéjét.

A szűkülő (contracting) háromszögekre vonatkozó szabályok gyűjteménye: Ô Oldalazó, öt hullámból álló korrektív alakzat, amely egyfajta egyensúlyra utal;

Ô Képlete 3-3-3-3-3. Az A, B, C, D hullámait zigzag, esetleg dupla vagy tripla zigzag alkotja, az E hullám ZZ, vagy szűkülő szimmetrikus forma esetén maga is háromszög (megjegyzés: szélesedő, emelkedő v. csökkenő változat nál ez utóbbi nem lehetséges);

Ô

Mindig az adott trendszint utolsóelőtti hullám pozíciójában állnak; Ô

Az A-C és B-D pontok összekötéséből adódó konvergáló trendvonal határolja, így a C hullám soha nem jut el az A ponton túlra, a D hullám a B

ponton túlra, az E hullám pedig a C-n túlra.

A szélesedő háromszög első három szabálya azonos, az utolsó azonban eltér: Ô

Divergáló (széttartó) trendvonalak határolják. C, D, E hullámai túlnyúlnak az előző, velük azonos irányban haladó szakasz végpontján.

Valós szélesedő háromszög példa a 23. ábrán a DJIA grafikonján tisztán kivehető

1966-tól majdnem kilenc éven át tartó Ciklus szintű IV-es hullám.

Szabályok kontra vezérlőelvek

Az első rész legvégén a pszichológia karakterjegyek vezérlőelv voltát hangsú-

lyoztuk. A vezérlőelv egy olyan ajánlás vagy paraméter megfogalmazása, amely iránymutatással szolgálhat az előrejzésben, de nem minden esetben tapasztaljuk, hogy érvényre jutna. Elliott elméletében a vezérlőelvek a rengeteg lehetséges szcenárió közötti tájékozódást és súlyozást segítik. Prechter szerint “Az EWP

alkalmazása nem más, mint valószínűségek szerinti rangsorolás”. Amelyik forgatókönyv több vezérlőelvnek felel meg, az lesz a valószínűbb.

54

Gábor

Agócs

gagocs@me.com

Befejezett, múltbéli alakzatoknál is szükségünk van rájuk, különösképpen akkor, amikor kereskedés A vezérlőelvek

közben, valós időben gyakorlatilag mindig befejezetlen alapján tudatosan

formációkkal van dolgunk. Például segítenek eldönte-felvállaljuk a

ni, hogy egy 5-3-5-ös szerkezetű mozgást inkább kész A-B-C-nek, vagy fejlődő impulzusban 1-2-[i]-nek, netán bizonytalanságot

1-2-3-nak értelmezzünk. Mire a szabályok alapján ezt 100% biztosan eldönthetnénk, addigra már késő lenne, és tulajdonképpen szinte sohasem jutnánk el a pozíció megnyitásáig sem. Ezért a nem biztos, de valószínűbb kimenetelt már előbb kiválasztjuk a vezérlőelvek segítségével, és tudatosan felvállaljuk a bizonytalanságot, amit az ajánlások súlyozása alapján definiált kereskedési helyzet jelent.

A mögöttünk hagyott ötven oldalon mindenütt kiemeltük az egyes alakzatokhoz tartozó szabályokat, amelyek egész más kategóriába esnek. Mindig igaznak kel lenniük, különben a felépített szcenárió alapvetően hibás, egyenesen lehetetlen. Az előző bekezdésben említett példánk három hullámát 1-2-3-nak gondoltuk, de vele szemben azonnal elindul egy impulzus, amely a 2-nek jelölt hullám területére zár, akkor szabállyal ütköztünk, ezért el kell vetnünk az eddigi elképzelésünket. Amikor szabályt sértő mozgás következik be, az egyben a szcenárió végső és automatikus stop loss szintje is. Egy jó játékos természetesen már akkor is reagál, ha az értelmezése alapján a jövőre vonatkozó vezérlőelvek többsége nem jelentkezik. A vezérlőelvek nem-teljesülésekor a piac nem veti még el, de nem is erősíti meg a várakozását és ez elegendő lehet a pozíció kizárására.

Hamilton Bolton az 1958-as Bank Credit Analyst kiadványban így fogalmazott:

„ Jóllehet ’Elliott’ jelentős mozgásteret enged az értelmezéseknek, ettől még nem szabad teljesen kiforgatni a kontextusból. Más szavakkal, szemben a profi hokival, az amatőr játékban a szabályok egy részét megváltoztathatod, de alapvetően mindvégig ragaszkodnod kell a bázisszabályokhoz, máskülönben azt kockáztatod, hogy egy másik sportot hívsz életre. ”

A váltakozás vezérlőelve

A hullámok alapelvében megfogalmazott legfontosabb nem szabályszintű kitétel szerint impulzuson belül a 2-es és a 4-es hullám kontratrend váltakozik, és a legritkább esetben formál azonos korrektív alakzatot. Ha egy lökéshullám 55

2 -es hulláma mély és éles, akkor a 4 -est sekélynek és oldalazónak várjuk.

Ha az egyik komplex, akkor a másik egyszerű. A napon belüli kereskedésben kiaknázott rövid trendeknél is kiválóan működik, de minél nagyobb idősíkon alakul egy impulzus, annál inkább megjelenik az efajta váltakozás. Daytrade helyzetekben magam inkább a mély és sekély váltakozásra helyezem a hangsúlyt, amivel kissé fellazítom az eredeti vezérlőelvet.

Emlékezzünk rá, hogy az éles kontratrendek nem tartalmaznak új árfolyamcsúcsot, vagy aljat a megelőző impulzív alhullám ortodox végén túl. Ilyenek a zigzag, vagy többszörös zigzag alakzatok, illetve azon komplex kombinációk, amelyek ZZ egységgel indultak. Velük ellentétben az oldalazó korrekciók, tehát a flat, a háromszög és a horizontális jellegű kombinációk képesek a megelőző trendmozgató szakasz ortodox végén túl nyúlni, vagy annak környékén dupla, tripla csúcsokat, vagy mélypontokat kialakítani. Ha a 2 - 4 korrektív páros egyik eleme képes erre, a másik pedig mindvégig messze elkerüli saját kiindulási pontját, akkor máris váltakozást látunk. Ehhez még meg sem kellett fejtenünk, hogy konkrétan mi volt a 2-es, és mi a 4-es hullám.

A lényeglátás fontossága ismét előkerült az előző mondatban. Lám, úgy is lehet következtetni, hogy közelről meg sem vizsgáltuk a két korrekció belső szerkezetét. Amikor mégis szükség van a boncolgatásra, akkor a következő, leggyakrabban előforduló szimpla 2 - 4

párokat tartjuk optimálisnak: zigzag-flat; zigzag-háromszög; flat-zigzag; flat-háromszög.

Az utóbbi a két oldalazó korrekcióval kicsit kilóg a sorból. Viszont bőven belefér, ha szembeállítjuk a 4-es hullám háromszögek mindig sekély (pl. 23,6%-os) korrekciós szintjét a 2-es flat akár 61,8% teljesítésével. Van velük egy mély, és egy sekély korrekciónk.

A váltakozás vezérlőelve angolul „ rule of alternation”, ahol a rule szó jelentése

„szabály”. Kizárólag a nevében szabály jellegű kitételről van szó, valójában vezérlőelv rangon áll. Gyakran azért nevezik így, mert lökéshullámon belül az esetek közel 90

százalékában teljesül, így mindig érdemes számolnunk vele. Még akkor is, ha olyan a segítség, ami nem mondja meg, hogy pontosan mire számítsunk. Hallatlan hasznos támpont, ha már azt tudjuk, mibe ne gondolkodjunk; például egy zigzag 2-es után másik mély zigzag korrekcióra a 4. hullám helyén. Zigzag után majdnem nyolcszor gyakoribb a flat, mint az újabb zigzag. Elliott világában sok olyan helyzettel dolgozunk, amelyben az előnyt nem egy beton szilárd kimenetel meghatározása, hanem egy alakzat, illetve szcenárió kizárása, vagy bekövetkezés valószínűsége tekin-56 tetében háttérbe rangsorolása jelenti.

Gábor

Agócs

gagocs@me.com

)(V V [5] (5)

00/JAN

(4)

onján

(3)

énelmi grafik

(1)

(2)

örtx t

UG

[3]

[4]

2747

1734

87/A

w Jones ipari inde

[2]

k a Do

[1]

38,2%

100,0%

0,0%

[E]

IV

ezérlőelve

74/DEC

[D]

1067

73/JAN

][C

23. ábra: V

[B]

][A

III

[5]

66/FEB

[4] 62/JÚN

(5)

(4)

(3)

423,6% x [1] = [3]

(2)

(1)

[2]

49/JÚN

Elliott

[1]

tásban

0,0%

61,8%

]

100,0%

álán

t

[C II 42/ÁPR

t

vi bon us sk

C

lus szinik

[B]

]

ÁR

[A

lus szin

I - C

[5]

cik

37/M

aritmik

[4]

DJIA ha log

[3]

[2]

) - Szuper

57

[1]

(IV

A 23. ábra történelmi grafikonján a Ciklus szintű II-es és IV-es hullám tökéletes váltakozást mutat. Az 1937-től induló II-es éles zigzag, majdnem pontosan 61,8%-ot korrigál. Párjáról, a IV. hullám helyén álló szélesedő háromszögről már szóltunk. Új csúcsot hoz létre, miközben mindössze 38-40 százalékot halad a trenddel szemben.

Lökéshul ámon belül az 1-es és 5-ös hul ámok között is létezik egy váltakozási tendencia. Amennyiben az 1-es hullám indító diagonál, akkor az ötödik inkább szabá-

lyosan kialakult impulzus. Ha pedig impulzussal indul a szerkezet, akkor az 5. hullám pozícióban megnő a záró diagonál kialakulásának valószínűsége.

Váltakozás korrektív alakzatokon belül

Zigzag egységek A és C hullámai szinte mindig váltakoznak. Amennyiben az A meredek és könnyen impulzusnak értékelhető hullám, akkor a C rendkívül tagolt, nehezebben kivehető, zavaros impulzus, vagy kifejezetten diagonál lesz. Természetesen a fordított A-C reláció is megállja a helyét.

Amikor egy komplex flat korrekció 3-3-5-ös szerkezetében egy flat A hullámmal találkozunk, olyankor általában a B hullám egyszerű, momentumos zigzag lesz. Amikor pedig éles zigzag az A hullám, akkor a B hullám egy flat vagy háromszög formájában jelentősen belassulhat. A flat korrekció A vagy B hullámába beágyazódó komplex elem miatt nehéz sokszor felismerni a lapos korrekciókat. Már sematikus ábrán is kisebb bravúr kell például egy A-zigzag és B-háromszög egységekkel indító, épülő flat kontratrend beazonosításához.

Korrekciók mélysége vezérlőelv

A kontratrend mozgások – elsősorban a negyedik hullám pozíciójában – az eggyel alcsonyabb szintű negyedik hul ám területére korrigálnak és leggyakrabban az így meghatározható tartomány távolabbi vége közelében érik el minimumukat, illetve maximumukat.

A 23. ábrán a Ciklus II-es hullám bear piaca 1942-ben az eggyel alacsonyabb rendű, tehát az 1934-es Primary [4]-es területén ért véget. Az 1962-es Primary [4]-es minimum mindössze 2,5 Dow ponttal maradt el az Inermediate (4) tartományától.

Az 1974-ben a szélesedő háromszöget formáló Ciklus IV-es épp az imént említett Primary [4]-es zóna aljához közel ért véget.

58

Gábor

Agócs

gagocs@me.com

Fibonacci matematika

Az első részben az 5. ábrán tanulmányoztuk az Elliott-ciklus kibontott belső

szerkezetét. A trend Elsődleges ( Primary) szintjén a ciklus 1+1 hul ámból áll: a trendelő oldalon egyszerűen az [1]-es, a korrektív oldalon a [2]-es hullámból. Ha az eggyel alcsonyabb szintű Középtávú trendről beszélünk, akkor a korrektív [2]-es oldal alábontása (A)-(B)-(C). Az impulzív bal oldalon az [1]-es öt alhulláma (1)-(2)-(3)-(4)-

(5), vagyis a teljes ciklus 3+5=8 hullám. Ugyanezen az ábrán a Rövid távú ( Minor) szintű, egyszerű arab szám jelöléseiből bal oldalon 21-et, jobb oldalon 13-at találunk, ami összesen 34. Ha tovább nagyítanánk az egyre kisebb részletekre, akkor a Minute szinten 89 és 55 alhullámot számolnánk. Az Elliott által leírt fraktálszerkezetben az azonos trendszinthez tartozó hullámok darabszáma mind Fibonacci-szám.

Leonardo Fibonacci da Pisa XIII. századi felfedezése egy a természetben rendkívül sok helyen és változatos formában felbukkanó számsor, amelyet a tudós matematikus egyiptomi tanulmányútjáról hozott Európába. Az 1-es számból kiinduló 1, 1, 2, 3, 5, 8, 13, 21, 34, 55, 89, 144, 233... sorozat újabb eleme mindig a megelőző kettő összege.

Elliott rendszere éppen ezt a sorozatot generálja le nekünk, ha a ciklus sematikus ábrázolásakor az impulzív és a korrektív oldal alhullámait az egyszintű ábrázolástól a többszintű, egyre komplexebb ábrázolás felé haladva leszámoljuk. A sorozat és az elemei közötti arányok adják a hullámok alapelve matematikai hátterét.

A Fibonacci-számsor jellegzetessége, hogy minél magasabb értéknél járunk a sorozatban, a szomszédos elemek hányadosa annál inkább közelít a φ (fí) irracionális számhoz, azaz a 0,618034…-hoz. Ha az egymástól két pozícióra elhelyezkedő elemek hányadosát tekintjük – például 55÷144-et – , akkor 0,382-t kapunk eredményül. Ezen logika mentén, a különböző távolságra elhelyekedő elemek hányadosaként állítjuk elő

az EWP korrekciós (retracement) szintjeit, a 61,8%-ot, és az 50%-ot, majd a sekélyebb 38,2, 23,6, 14,6%-ot. Mélyebb szintet keresve a √0,618 = 0,786, azaz 78,6% szerepel a Fibonacci-rácson.

Az arányosításhoz használt értékek egészen különleges tulajdonságokkal rendelkeznek. A 0,382-es értéket például előállíthatjuk mint 1-0,618 különbséget és úgyis mint 0,618x0,618 szorzatot. A 0,618 abban a tekintetben egyedülálló, hogy az egyetlen olyan szám, amelyhez 1-et adva, ugyanazt az értéket kapjuk, mintha a reciprokát vennénk. Konkrétan 1+0,618 = 1÷0,618 = 1,618, azaz 161,8%

59

A 100% feletti Fibonacci arányosítás, kivetítés egy Fibonacci szám és a sorozatban megelőző szomszédos, vagy távolabbi elem hányadosából állítható elő: Ô

Szomszédos elemeknél 144÷89 = 1,618;

Ô

Két pozíció távolságnál 144÷55 = 2,618 = 1÷0,382 = 1+1,618 = 1,618x1,618; Ô

Háromnál 144÷34 = 4,236 = 1÷0,236 = 1,618+2,618 = 1,618x2,618

Fibonacci retracement impulzuson belül

Az éles korrekciókban jellemző retracement [riːtreɪs mənt], azaz korrekciós mélység a minimum 50%, de optimálisnak az előző trendirányú szakasz 61,8%-át, 78,6%-át szemben haladó kontratrend tekinthető. Legtöbbször ilyenek az impulzuson belüli 2. hullám korrekciók ( 24. ábra). A legalább egy alkalommal meglehetősen mélyet korrigáló 1-2 bázis után alakulnak ki a harmadik hullám megnyúlások.

Oldalazó alakzatok legfeljebb

5

50%-os vagy kisebb, retracement

szinteket teljesítenek. Tipikusan

3

1,000

így tesz a 4. hullám, amely

optimális esetben a 3. hul ám

38,2%-át korrigálja. A zigzag B

ret. 0,382

4

és X hullámai többször korrigál—

1

1,618

nak 50%-nál sekélyebb szinteket,

mint mélyet, ezért mindig

komolyan kérdőjelezzük meg 1,000

ret. 0,618

2

az olyan értelmezésünket, ahol

a 2-es jelöléssel ellátott hullám

24. ábra: Lökéshullám Fibonacci arányai

még az 50%-ot sem haladja meg.

Ha mély korrekciók után találunk megnyúlásokat és sekély retracement mögött korrektív alakzatokat, akkor ezzel a Elliott-i megfigyeléssel máris a kereskedés kontra intuitív jellegére világítottunk rá. Egy 78,6%-os mélységű korrekcióban kevésbé bízunk, pedig elvileg az után van lehetőségünk többet utazni a trenddel, míg egy sekély korrekcióban felvett pozícióról könnyen kiderülhet, hogy trenddel szemben kereskedtünk.

A retracement szinteket legtöbbször befejezett korrektív formák értelmezésekor használjuk.

60

Gábor

Agócs

gagocs@me.com

Időnként

A hullámok alapelve meghatározza az alakzatokat, a kapcsolódásuk sorrendjét és a trend irányát. Fibonacci a mérőeszközt adja, hogy az imént felsorolt értékeket tartalmazó sajátos skáláján megbecsüljük a következő elmozdulás mértékét és időtartamát. A becslés szóval szeretném hangsúlyozni, hogy a Fibonacci-szintekhez köthető tendenciák mind a vezérlőelvek kategóriájába tartoznak és a legkevésbé sem szabályok. Frost és Prechter könyvében pontosan erre találunk utalást: „ Egy kontratrend időnként egy megelőző hullám Fibonacci százalékát korrigálja. ” Négy mondattal később: „[A retracement]

arányok csupán tendenciák”.

Sokan elfordulnak az elmélettől, mondván, jóformán soha nem találkoznak 61,8%-os mélységű korrekcióval. A valódi művész, a természet sem produkálja pontosan a 61,8%-os értéket, mert bár megjelenik az arányszám a virágok-ban, a tengeri kagylók vázában, a fenyőtobozban, a hurrikánban és a legtöbb fejlődéssel kapcsolatos formában, de minden élőlény, vagy természeti jelenség arányai egy kicsit túlnövik, vagy épp elmaradnak tőle.

Fibonacci mérésekkel a grafikonokon megbecsüljük, hogy a következő

elmozdulás mekkora méret esetén lehetne nagyságrendileg arányos a megelőző alakzatokhoz viszonyítva. Ezek szerint a kereskedésben a célár meghatározásának nélkülözhetetlen eszköze. Mivel azonban nem szabály szintű kitételeket tartalmaz és ráadásul nem egzakt pontokra, hanem inkább zónákra mutat rá, ezért teljességgel alkalmatlan stop-loss helyszínnek.

Trendirányú Fibonacci kivetítés impulzuson belül Az egymással szemben haladó szomszédos szakaszok összehasonlításánál sokkal megbízhatóbb eredményeket kapunk az azonos irányban egymást követő hullámok hosszának összemérésével és arányosításával. A trükk csupán annyi, hogy mindig az azonos trendszinthez tartozó hullámokat vessük össze. Például egy impulzus Minor 3-as hullámának hossza leginkább a Minor 1-es hullám méretétől függ és nem korrelál sokat a hozzá közvetlenül kapcsolódó 2-es hullám hosszával. A 3. hullám általában az 1-es hullám 161,8, 261,8, vagy ritkán 423,6 százaléka.

A 24. ábrán a retracement szintek mellett feltűnik egy tipikus 3. hullám kivetítés is. Az 1-es hullám alatt bekövetkezett árváltozás nagyságát szorozzuk 61

meg 161,8%-kal és az így kalkulált értéket mérjük fel a 2-es hullám végpontjából. A kivetítés (angolul: projection) eredmény megfelel a 3-as hul ám végére vonatkozó minimális célelvárásunknak. Az ilyen kalkulációknak bull trend alatt az árfolyammozgást potenciálisan megfékező ellenállások feltárásában, a kockázat: hozam hányados hozam oldalának megbecslésében van elsődleges szerepe.

5

5

5

3

3

1,00

1

4

0,618

megnyúlt ötödik

4

1,618

0,618

megnyúlt harmadik

2

3

1

vagy

1,618 - 4,236

1,00

1

4

megnyúlt első

1,00

1,00

0,382

2

2

25. ábra: Fibonacci arányok megnyúlás alatt

A 3-as hullám 161,8% teljesítés általában megnyúlást feltételez, ami után az 5-ös hullám leggyakrabban az 1-es hullám hosszával lesz %-os elmozdulás és időtartam tekintetében is nagyságrendileg egyenlő, vagyis Fibonacci 100%. Magasabb trendszinteken a Fibonacci arányok elsősorban %-ban mért árfolyam-növekedés összevetésével működnek. A Dow történelmi grafikonján a 23. ábrán az 1932-1937 közötti időszakban az I-es hullám alatt a piac 372%-ot emelkedett, majd a III. hullám 1942-től 1966-ig 972%-ot, vagyis százalékban 2,618-szor annyit.

Vizsgáljuk tovább a történelmi grafikon Ciklus szintű III. hullámán belüli arányo-kat. 1942-ben 93-as értékről indult az emelkedés, amely a Primary [1]-es szakaszban 208 pontos értéknél 1946-ban érte el az ortodox végét. Az emelkedés bő négy év alatt 115 pont, azaz 124% volt. A [2] hullám mélypontja 161-es szinten 1949-ben, míg a

[3]-as csúcs 683, 1960-ban. A [3] hul ám így 522 pontot, azaz 324%-ot utazott. A százalékban kifejezett két elmozdulás hányadosa 2,618. Ha 1946-ban a nem 62 ortodox maximummal (213-as értékkel) számolnánk, akkor az [1]÷[3] arány Gábor Agócs

gagocs@me.com

pontban kalkulálva 423,6% lenne. Az árfolyam évtizedekkel Elliott 1948-as halála után is követi a Fibonacci vezérlőelveket. Ráadásul olyan évtizedekből láttuk a példákat, amelyekben néhány tucat befektető ismerhette és vette figyelembe döntéseinél az arányosítási módszereket.

Megnyúlt ötödik hul ám célárát az 1-es és 3-as szakasz alatt összesen bekövetkezett árfolyamváltozás Fibonacci többszörösére várjuk. A 25. ábrán, középen a gyakori 161,8%-os változat szerepel, amikor a 4. hullám vége után az 1-es kiindulási pontjától a 3-as végéig mért magasság 1,618-szorosát teljesíti a piac. A 14. ábrán (38. old.) kinagyítva láttuk a megnyúlt [5]-öst tartalmazó Ciklus szintű I. hullámot.

1932-ben 41-ről indul az impulzus és a [3]-as végével bezárólag közel 70 pontot emelkedik. A szakasz Fibonacci-rácsát a [4]-es pontból felmérve a 161,8%-os kivetí-

tés 199 körüli célárat adna, a piac pedig az 1934-es minimum után három évvel, a megnyúlt [5]-ös végén 195-196 között tetőzik.

Azon ritka esetekben, amikor az első hullám nyúlik meg, a 3-as és 5-ös hullámok együttes elmozdulása az 1-es hullám hosszának 61,8%-a lehet.

Korrektív alakzatok Fibonacci arányai

Hasonló módon Fibonacci arányok megjelenésére számíthatunk a korrektív alakzatokon belül is. A zigzag A és C hulláma leggyakrabban egyenlő ( 26. ábra), így az A szakaszban bekövetkezett elmozdulás 100%-át B végéből felmérve előrevetíthetjük C

optimálisan várható értékét. Érdemes minimális (C = 0,618 x A), optimális (C = A) és maximális (C = 1,618 x A) Fibonacci célár várakozást meghatározni.

Az 1,618 különös

jelentősége, hogy

B

(X)

választóvonal az A-B-C

1,00

B

C

1,00

szerkezetű zigzag és az

A

A

B

impulzus között. Ha

B

egy 5-3-5 szerkezet

A

1,00

C

1,00

(W)

A

második trendmozgató (ötös szerkezetű)

C

C

(Y)

szakasza nem

26. ábra: Zigzag arányok

éri el az első 63

trendirányú szakasz 161,8%-át, akkor tanácsos az alakzatot – egyéb bizonyítékok hiányában – zigzag formának, és nem 1-2-3-nak vélelmezni.

A zigzag kapcsán bemutatott Fibonacci relációk gyakran tűnnek fel a dupla zigzag W és Y hullámai között.

Megnyúlt lapos

BIKACSAPDA

korrekcióban optimá-

B

lis esetben a B hullám

az A hullám 138,2%-

a, vagyis 38,2%-kal

1,382

nyúlik túl rajta.

1,00

A flat alakzatról szóló

alfejezetben tárgyalt

1,618 - 2,618

módon ezzel csalja

A

csapdába az átmene—

0,618

MEDVECSAPDA

ti kitörésben hamar

C

elköteleződő bikákat.

27. ábra: Megnyúlt lapos arányok és csapdák

A 161,8%-os szintet

még elfogadhatjuk megnyúlt lapos B aránynak, de felette már jobb, ha erősen megkérdőjelezzük az expanded flat korrekció diagnózisunkat. A C hullám hosszának becslésében itt is az A hullám mérete lesz a viszonyítás alapja. A C = 1,618 x A arány az elsődleges várakozásunk, de C hullám elérheti a 2,000, vagy a 2,618-as kivetítés szintjét is. A 27. ábrán szereplő további lehetőség szerint C végpontnál a piac A hullám hosszának 61,8 százalékával haladja meg az A végét.

A háromszögeken belül az azonos irányba egymást követő alhullámok közül legalább egy, de inkább két 61,8%-os aránypár alakul ki. Leginkább a D = 0,618 x B

vagy E = 61,8 x C a gyakori, de a C = 61,8 x A is előfordul. Kevés kivételtől eltekintve a háromszögeken belüli korrekciók igen mélyek, és mintha egy másfajta Fibonacci-rácshoz igazodnának mint a többi alakzat. Konkrétan a √0,50 = 0,707, azaz 70,7% vagy a √0,707 = 0,841, azaz 84,1%-os korrekciós szintekre számíthatunk.

64

Gábor

Agócs

gagocs@me.com

R. N. Elliott a tőzsdei árfolyamok mozgását dekódolta egy minden helyzetben, minden idősíkon érvényes rendszerben. Ez már önmagában sem kevés, de a Wave Principle (EWP), azaz a hullámok alapelve elmélet közgazdasági, pszichológiai és szociológiai vonatkozásait végiggondolva tűnik ki igazán a felfedezés bámulatos ereje. Aki megérti az árfolyamgrafikonról hozzánk beszélő hullámok valódi üzenetét, egy filozófiát is kap vele, amelyből profitálni tud az élet pénzügyi piacoktól független területein is.

Egyedülálló a pontosság, amellyel a hullámok alapelve a fennálló trendet meghatározza.

Jeffrey Kennedy így ír erről: „ A piacokon a trendekhez igazodás jelentheti a választóvonalat siker és kudarc között. Ahogy a keletiek tartják „Kövesd az Utat”, vagy ahogyan a nyugatiak mondják „Ne harcolj a szalag ellen”. Az aranyat érő tanács megfogadásához ki kell derítenünk, hogy mi az Út, és merre tart a szalag. A hullámok alapelvénél nincs jobb módszer a kérdés megválaszolására.”

Az olvasói visszajelzések szerint a hullámelmélet sokszínű alkalmazásának is köszönhette sikerét a 2009-ben indított „ Elliott és a többiek” blog, amely ismeretterjesztő szándékkal először kezdett magyar nyelven publikálni az elméletről és annak gyakorlati alkalmazásáról.

Most a Kerülj előnybe Elliottal! program alapozó tanfolyamára készült Építőelemek sematikus anyag bemutatja Elliott alakzatait és azok pszichológiai hátterét. Teszi ezt részben az elmúlt évek blogbejegyzéseire és a szerző saját tapasztalataira alapozva, részben pedig Hamilton Bolton, Jeffrey Kennedy, valamint a Frost és Prechter szerzőpáros munkáit tolmácsolva.

A szerző független daytrader, egyéni kereskedési módszere és szemléletmódja Elliott hullámelmélete és az RSI indikátor összekötésén alapszik.

Tőzsdei karrierje mellett személyes támogatást nyújt klienseinek kereskedési módszerük kimunkálásában,

hatékonyságuk és eredményességük fejlesztésében.

Diplomás közgazdász, okleveles tréner és CTI coach.

További információ: coaching@TraderSkillset.com Kiadó: TraderSkillset

Document Outline

- Kerulj-Elonybe-Elliottal-Laszlo-Nagyferenci-2015-w-photo

- BackCover

- Kerulj-Elonybe-Elliottal-Laszlo-Nagyferenci-2015

- Elliott-Book-Laszlo-Nagyferenci

- Kerulj-Elonybe-Elliottal-Laszlo-Nagyferenci-2015

- Kerulj-Elonybe-Elliottal-Laszlo-Nagyferenci-2015-w-photo2

- Elliott-Book-Laszlo-Nagyferenci-38

- Elliott-Book-Laszlo-Nagyferenci-57

- Kerulj-Elonybe-Elliottal-Laszlo-Nagyferenci-2015

- Elliott-Book-Laszlo-Nagyferenci

- Kerulj-Elonybe-Elliottal-Laszlo-Nagyferenci-2015

Table of Contents

Kerulj-Elonybe-Elliottal-Laszlo-Nagyferenci-2015-w-photo

BackCover

Kerulj-Elonybe-Elliottal-Laszlo-Nagyferenci-2015

Elliott-Book-Laszlo-Nagyferenci

Kerulj-Elonybe-Elliottal-Laszlo-Nagyferenci-2015

Kerulj-Elonybe-Elliottal-Laszlo-Nagyferenci-2015-w-photo2

Elliott-Book-Laszlo-Nagyferenci-38

Elliott-Book-Laszlo-Nagyferenci-57

Kerulj-Elonybe-Elliottal-Laszlo-Nagyferenci-2015

Elliott-Book-Laszlo-Nagyferenci

Kerulj-Elonybe-Elliottal-Laszlo-Nagyferenci-2015